OBH 5496/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr Schilling Rezső

Az  eljárás megindulása:
	Panaszos beadványában sérelmezte, hogy a vele szemben folytatott büntetőeljárást megszüntető határozatot csaknem két éves késedelemmel küdték meg részére. A határozat ellen panaszal élt, ezt azonban elutasították. Panaszos azt is sérelmezte, hogy a rendőrség, az ügyészség és a bíróság  a  férjét tekintette a bűncselekmény elkövetőjének, holott a panaszos az eljárás során elismerte, hogy az egyik cselekményt ő maga követte el. Kifogásolta továbbá, hogy az ügyészség a  bejelentett perújítási kérelmet nem az előírt határidőben továbbította a bíróság felé.
	A panaszban foglaltak alkotmányos jogok sérelmére utaltak, ezért az ügyben előzetesen tájékoztatást kértem a Csongrás Megyei Főügyésztől. 

Érintett alkotmányos jogok:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz  való jog (Alkotmány. 2.§ /1/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
	7. § A hatóságok határozatai és intézkedései ellen, illetőleg az intézkedés elmulasztása miatt - ha e törvény kivételt nem tesz - jogorvoslatnak van helye.
	139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
a) a cselekmény nem bűncselekmény, vagy azt nem a gyanúsított követte el;
	148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
	276. § (1) A bíróság jogerős ítéletével elbírált cselekmény (alapügy) esetén perújításnak van helye, ha
a) az alapügyben akár felmerült, akár fel nem merült tényre vonatkozó olyan új bizonyítékot hoznak fel, amely valószínűvé teszi, hogy
1. a terheltet fel kell menteni, lényegesen enyhébb büntetést kell kiszabni, vagy a büntető eljárást meg kell szüntetni;
	278. § (1) A perújítási kérelmet az alapügyben eljárt elsőfokú bíróság területén működő ügyésznél kell írásban benyújtani vagy jegyzőkönyvbe mondani. Az ügyész indítványát, illetőleg a kérelmet - nyilatkozatával együtt, harminc napon belül - az alapügyben eljárt elsőfokú bíróságnak küldi meg. A perújítási kérelemben meg kell jelölni a kérelem okát és bizonyítékait; az ok nem szabatos megjelölése a perújításnak nem akadálya.

A vizsgálat megállapítása:
	A Csongrád Megyei Főügyészhez intézett megkeresésemre a legfőbb ügyész helyettese válaszolt.
	Tájékoztatott, hogy a panaszos és  férje ellen a Szentesi Rendőrkapitányság lopás vétsége miatt folytatott büntetőeljárást. A nyomozás során megállapított tényállás szerint  részben a szegvári termelőszövetkezet területén levő baromfinevelő épületben, részben a lakásukon a villamos fogyasztásmérő zárpecsétjét feltörve jogtalanul és térítés nélkül fogyasztottak áramot. Ezzel a termelőszövetkezetnek illetve az áramszolgáltatónak kb. 400.000 Ft kárt okoztak.
	A büntetőeljárás során a panaszos elismerte, hogy a lakáson történt bűncselekményt ő követte el. A nyomozás egyéb adatai, így a helyszínen felvett jegyzőkönyv, tanúvallomások alapján azonban a nyomozó hatóság arra a következtetésre jutott, hogy mindkét cselekményt a férj követte el. Ezért a panaszossal szembeni büntetőeljárást -mivel a bűncselekményt nem ő követte el - a Szentesi Városi Ügyészség 1997. november 7-én megszüntette, azonban a határozatot ügyviteli hiba miatt a panaszos részére nem küldték meg.
	A  férjjel szemben vádat emeltek, bűnösségét a bíróság a vádirat szerint mindkét eset vonatkozásában megállapította és elmarasztalta. Az ítélet 1999. április 23-án vált jogerőssé. A  férj 1999. szeptember 13-án az első fokú ítélet ellen perújítási kérelmet terjesztett elő azzal, hogy a lakáson történt áramlopást nem ő, hanem a panaszos követte el.	A Szentesi Városi Ügyészség a perújítási kérelem vizsgálata során észlelte, hogy az ügyészség nyomozást megszüntető határozatát a panaszos részére  nem küldték meg, ezért arra 1999. október 5-én, hivatalból intézkedtek. A panaszos a megküldött határozat ellen a Szentesi Városi Ügyészségen személyesen jelentett be panaszt. Panaszában előadta, hogy korábbi vallomásának megfelelően a lakáson történt bűncselekményt ő követte el.
	A városi ügyészség a panaszt elbírálásra a Csongrád Megyei Főügyészségre    felterjesztette, azt - mint megalapozatlant -  1999. október 14-én elutasították.
	A legfőbb ügyész helyettesének állásfoglalása szerint a Szentesi Városi Ügyészség a perújítási kérelem tárgyában készített indítványa előterjesztésével nem esett késedelembe. A perújítási kérelem 1999. szeptember 13-án érkezett az ügyészségre, az indítványt október 13-án készítették, kiadmányozására, azaz a bíróságra megküldésére október 19-én került sor. A Szentesi Városi Ügyészségnek az indítványa előterjesztéséhez mindenképpen meg kellett várnia a Csongrád Megyei Főügyészségnek a bejelentett panasszal kapcsolatos döntését. Tekintettel arra, hogy a főügyészség a határozatát október 14-én hozta meg, a postázás időtartamára  is figyelemmel a 30 napos határidő néhány napos túllépése objektív okok következménye, ezért fel nem róható.
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a Szentesi Városi Ügyészség  a panaszossal szemben a nyomozást megszüntető határozatának közel két éves késéssel történt megküldésével a jogbiztonság alkotmányos elvéheztartozó tisztességes eljárás követelményével összefüggésben visszásságot okozott.  A visszásság megállapítása mellett ajánlást azért nem teszek, mert a sérelmet időközben orvosolták, továbbá az ügyben tett intézkedéseket elégségesnek tartom hasonló esetek megelőzésére.
	A panasz  további részeinek vizsgálatára hatáskörrel nem rendelkezem. Az ügyben jogerős bírói ítélet született, az ítélet jogereje pedig minden hatóságot, szervet és személyt köt. A jogerős ítéletre tekintettel  sem a rendőrség, sem az ügyészség nem változtathatja meg korábbi álláspontját, határozatát, ugyanabban az ügyben  eljárást csak akkor folytathat, ha a perújítási kérelemre tekintettel a bíróság azt elrendeli és e célból az ügyészséget megkeresi. Ezért, miután a bíróság a vádiratnak megfelelően hozott ítéletet, a bűncselekmény vonatkozásában a rendőrség és az ügyészség tevékenységének felülvizsgálatára  sincs pillanatnyilag törvényes lehetőség.  A panaszos  férjének perújítási kérelme ügyében a döntés  a bíróság kizárólagos jogkörébe tartozik. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.29. § /1/  bekezdés f./ pontja alapján  a bíróság nem tartozik azon hatóságok körébe, melyeknek tevékenysége vizsgálatára  az  országgyűlési biztos felhatalmazással rendelkezik. Ezért vizsgálatomat lezártam.

Budapest, 2000. március 23.

Dr. Polt Péter