OBH 5417/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

A solymári panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában azt sérelmezte, hogy szembeszomszédja az építkezéséből származó törmeléket, sittet az utcára, illetve a panaszos kerítése elé rakta le. Előadta, hogy a szomszéd mintegy 20 cm-rel megemelte az út szintjét, tönkretéve a füvet, a kerítését, a kapubeállót. Sérelmezi továbbá azt is, hogy szomszédjának önkényes közterületfoglalása miatt az utcában jelentős mértékben romlottak a közlekedési feltételek.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az ügyben a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog, valamint a tulajdonhoz való jog érintettsége folytán vizsgálatot indítottam.

Eljárásom során - mellékelve a panaszos beadványát - megkerestem a település jegyzőjét, akitől a panasszal kapcsolatos álláspontjáról kértem tájékoztatást. A válasz ismeretében a polgármesteri hivatal szabálysértési főelőadójától kértem további információkat.

A megállapított tényállás

Solymár Nagyközség Polgármesteri Hivatalának jegyzője válaszában arról tájékoztatott, hogy a panaszt a hivatal műszaki irodája már korábban is vizsgálta és megállapította, hogy a panaszlevélben foglaltak valósak. A szomszédban építkező D.M-t felszólították a szabálytalan állapot megszüntetésére és az engedély nélkül végzett építési munkát leállíttatták azonnali hatállyal az 1996. július 22-én kelt határozatban.

Az engedély nélküli közterületfoglalás miatt szabálysértési eljárás indult.

D.M. kötelezettségének nem tett eleget, ezért 100.000 Ft. pénzbírsággal sújtotta a hivatal és ismételten felszólította a határozatban előírt kötelezettségének teljesítésére. A bírságoló határozat ellen D.M. fellebbezést terjesztett elő, melyet a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal elutasított. D.M. a határozatokat csak többszöri postázás után volt hajlandó átvenni, ezzel is húzva a teljesítési határidőt.

A polgármesteri hivatal ismételt bírságolással próbálja D.M-t rákényszeríteni kötelezettségének teljesítésére.

A jegyző tájékoztatott arról is, hogy tervezik az utcában a csatornahálózat kiépítését, melynek elvégzése után az utca szabályos állapota helyreállítható lesz.

Az ügy jogszabályi háttere

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 82. § (1) bekezdése szerint a végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így: a) a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetőleg mással elvégeztesse; mindezekben az esetekben a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti; b) a jogosult kívánságára a kötelezettet a szolgáltatás pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti; c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet; d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja.
A (3) bekezdés értelmében ha a kötelezett a bírságot kiszabó határozatban közölt határidő alatt nem teljesítette kötelezettségét, a bírság ismételten kiszabható.
A 83. § (1) bekezdése úgy szól, hogy a közigazgatási szerv a 82. §-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését.

Az érintett alkotmányos jogok

Az országgyűlési biztos eljárása során a következő alkotmányos jogokat vizsgálta az üggyel kapcsolatban.

A Magyar Alkotmány 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A 13. § (1) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Az 57. § (1) bekezdése deklarálja, hogy a Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.

A vizsgálat megállapításai

Solymár Nagyközség Polgármesteri Hivatala felszólította D.M. szomszédot a szabálytalan állapot megszüntetésére és az engedély nélkül végzett építési munkát leállíttatta. A teljesítés elmulasztása miatt 100.000 Ft. pénzbírság kiszabására került sor, amely nem vezetett eredményre, ezért a hivatal ismételt bírságolással igyekszik a panaszolt építtetőt rászorítani a teljesítésre.

Az államigazgatási eljárási törvény előírja, hogy a közigazgatási szerv a végrehajtás foganatosítása során azt az intézkedést köteles megtenni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését.

A végrehajtást foganatosító szerv a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege 100.000 Ft-ig terjedhet. A solymári polgármesteri hivatal a törvény szerint kiszabható maximális összeggel igyekezett rákényszeríteni az építkezőt a kötelezettség teljesítésére; eredménytelenül. A végrehajtási bírság nem pótolja az eredeti cselekményt, ezért annak megfizetésével a kötelezettség elvégzését megváltani nem lehet. A törvény kifejezett rendelkezése alapján, ha a kötelezett a bírságot kiszabó határozatban közölt határidő alatt nem teljesítette kötelezettségét, a bírság ismételten kiszabható.

A határozat a közigazgatási szerv döntése, amely önkéntes jogkövetés híján, vagy a végrehajtás sikertelensége esetén nem hozza meg az elérni kívánt célt. A rendelkezésre álló információk alapján megállapítható, hogy a szomszéd semmibeveszi a hatóság előírásait, kötelezettségét nem teljesíti, emellett munkáival a közelében élő más személy (a panaszos) számára is kellemetlenséget okoz.

A csatornahálózat kiépítése minden bizonnyal megoldaná a problémát, azonban az önkormányzat szerint is megalapozott, hosszabb ideje fennálló panasz megoldása nem várható egy jövőben megvalósuló beruházástól.

Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a polgármesteri hivatal számos intézkedést tett: határozatban kötelezte D.M. szomszédot a szabálytalan állapot megszüntetésére és az engedély nélkül végzett építési munkát leállíttatta; az engedély nélküli közterületfoglalás miatt szabálysértési eljárást indított; a végrehajtás érdekében a maximális összegű pénzbírságot szabta ki.

A jegyzői válaszlevél csak azt tartalmazza, hogy az engedély nélküli közterületfoglalás miatt szabálysértési eljárás indult, annak eredményéről azonban nem szól, ezért arról rövid úton kértem felvilágosítást a polgármesteri hivatal szabálysértési főelőadójától, aki azt közölte, hogy az első fokú szabálysértési hatóság 1996 októberében 30.000 Ft. pénzbírság megfizetésére kötelezte a szomszédot. Azóta a szabálysértési hatóságnak szabálysértés elkövetésére utaló körülményről nem volt tudomása.

A főelőadó arról tájékoztatott, hogy a panaszosnak az országgyűlési biztosok hivatalához intézett beadványában foglaltakat nem ismeri, mivel azonban a beadvány a hivatal rendelkezésére áll, megvizsgálja azt.

A polgármesteri hivatal eljárásával összefüggésben - tekintettel a hivatal eddig már megtett intézkedéseire, valamint arra, hogy a szabálysértési főelőadó amennyiben szabálysértés elkövetését észleli, intézkedni fog - alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapítok meg.

Kezdeményezéssel élni nem kívánok, azonban felkérem Solymár Nagyközség Jegyzőjét, hogy az államigazgatási eljárási törvényben szabályozott és leghatékonyabb végrehajtási cselekménnyel (cselekményekkel) kényszerítse ki a szomszédot a határozatban előírt kötelezettség teljesítésére.

Budapest, 2000. április 11.

Gönczöl Katalin