OBH 5402/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó
Tárgy: Közigazgatási Hivatal eljárása

Az eljárás megindulása:
	Panaszos a szomszédja ellen csendháborítás miatt szabálysértési eljárást indított. A csendháborítás szabálysértésének elkövetését az első fokú szabálysértési hatóság megállapította, és a szomszédot pénzbírsággal sújtotta. A határozatot azonban panaszos szomszédja megfellebbezte. A fellebbezés alapján a másodfokú hatóság egy év eltelte után hozott csak határozatot, melyben az eljárást elévülésre hivatkozással megszüntette. Panaszos a hivatalomhoz intézett beadványában sérelmezte a másodfokú hatóság eljárását, véleménye szerint a közigazgatási hivatalnak a szabálysértést érdemben kellet volna elbírálnia.

A megállapított tényállás:
	Budapest Főváros IV. kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala panaszos szomszédját csendháborítás szabálysértése miatt pénzbírsággal sújtotta. A határozat ellen panaszos szomszédja 1998. augusztus 13. napján fellebbezett. Az első fokú hatóság a fellebbezést és az összes iratot  továbbította a Fővárosi Közigazgtási Hivatalnak, mint másodfokú szabálysértési hatóságnak. A Fővárosi Közigazgatási Hivatal annak ellenére, hogy az ügy iratai a birtokában voltak több mint egy év eltelte után megállapította, " hogy - időleges ügyirattorlódás miatt - a fellebbezés felterjesztését követően olyan eljárási cselekmény nem került foganatosításra, amely az elévülési folyamatot megszakította volna, ezért az elkövető terhére rótt cselekmény elévült", és az eljárást megszüntette. 

Érintet alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya:
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

•	A szabálysértés elkövetésekor hatályos, a szabálysértésekről szóló 1968. évi I. tv.:
4. § A szabálysértést az elkövetése idején hatályban volt jogszabály szerint kell elbírálni, kivéve, ha az elbíráláskor hatályban levő jogszabály az elkövető számára kedvezőbb megítélést eredményez.
10. § (1) Nincs helye felelősségre vonásnak, ha a cselekmény elkövetésétől hat hónap eltelt (elévülés).
16. § (1) A szabálysértés miatt alkalmazható büntetés a pénzbírság.
(2) A szabálysértés miatt alkalmazható intézkedések a figyelmeztetés, az elkobzás és a határozat nyilvános közzététele.
29. § (1) Szabálysértés miatt első fokon - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a községi, városi, megyei jogú városi, fővárosi kerületi jegyző jár el.
(2) Az (1) bekezdésben említett szabálysértési hatóság hatáskörébe utalt ügyekben másodfokon a megyei, fővárosi közigazgatási hivatal vezetője jár el.
68. § (1) A szabálysértési hatóságnak az ügy érdemében hozott első fokú határozata ellen az elkövető, valamint a sértett fellebbezhet. Aki kártérítést kért vagy a kárigényét bejelentette, illetőleg akire nézve a határozat rendelkezést tartalmaz, a határozat őt érintő része ellen ugyancsak fellebbezéssel élhet.
(2) Az eljárás során hozott egyéb határozat ellen az érintett személy akkor fellebbezhet, ha a szabálysértési hatóság bírságot (55. és 56. §) szab ki, eljárási költséget állapít meg, vagy a fellebbezést e törvény külön megengedi.
(3) Fellebbezni a határozat kihirdetésekor vagy a kézbesítéstől számított tizenöt napon belül lehet. A fellebbezést az első fokú szabálysértési hatóságnál kell benyújtani. Az első fokú szabálysértési hatóság a fellebbezést és az eljárásban keletkezett összes iratot - a fellebbezési határidő leteltétől számított 8 napon belül - felterjesztheti a másodfokú szabálysértési hatósághoz.
(4) A fellebbezésnek a határozat végrehajtására halasztó hatálya van.
69. § (1) Ha a fellebbezés elkésett, vagy azt nem a jogosult terjesztette elő, az első fokú szabálysértési hatóság a fellebbezést elutasítja.
(2) A fellebbezett ügyben a másodfokú szabálysértési hatóság rendszerint az iratok alapján dönt. Szükség esetén azonban az érdekelteket megidézheti és meghallgatásuk, valamint az egyéb beszerzett bizonyítékok alapján határoz. A bizonyítás felvételére az első fokú szabálysértési hatóságot is utasíthatja. Az érdemi határozatot harminc napon belül meg kell hozni.

•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv.:
2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
(2) A közigazgatási szervek előmozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását.
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

A vizsgálat megállapításai:
	A közigazgatási szerv, még ha adott esetben szabálysértési hatóságként jár is el köteles a hatáskörébe tartozó ügyben a törvényben előírt ügyintézési határidőn belül eljárni. Miután a Fővárosi Közigazgatási Hivatal ezen kötelességének nem tett eleget a jogállamiság szerves részét képező tisztességes eljáráshoz való joggal és az alapvető jogok állam általi védelmének alkotmányos elvével összefüggésben visszásságot okozott.
Az a tény, hogy a szabálysértés elévülése - az elkövetéstől számított hat hónap elteltével - objektíve bekövetkezett nem mentesíti a Fővárosi Közigazgatási Hivatalt az ügyintézési határidőn belüli eljárás elmulasztásának következményei alól. A másodfokon hozott eljárást megszüntető határozat tartalma annak lehetőségét sem zárja ki, hogy 1998 és 2000 között a közigazgatási hivatal gyakorlatában tömegesen fordult elő szabálysértési ügyekben - elévülésre való hivatkozással - az eljárások ügyintézési határidőn túli megszüntetése. 
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény 2. § (2) bekezdése kimondja, hogy a közigazgatási szervek előmozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdulását. Abban az esetben, ha panaszos szomszédja a szabálysértést ténylegesen elkövette, a Fővárosi Közigazgatási Hivatal ismertetett gyakorlata nemhogy az állampolgári fegyelem megszilárdítását nem segíti elő, hanem pont az ellenkező irányba hat, mintegy biztatást adva az elkövetőnek arra, hogy  ismételje meg cselekményét, hiszen a felelősségre vonás könnyen elmaradhat.

Ajánlás: 
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 20.§ és 21. §-ában foglalt felhatalmazásom alapján a fentiekben megállapított alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében az alábbi kezdeményezést, ill. ajánlást teszem:
	1. Felkérem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjét az ügyintézési határidők betartására.
	2. Felkérem a belügyminisztert, hogy - a vizsgálat megállapításai cím alatt meghatározott szempontok szerint - vizsgálja meg a Fővárosi Közigazgatási Hivatal szabálysértési ügyekben folytatott eljárási gyakorlatát 1998 szeptembere és 2000 februárja között.

Budapest, 2000. november 22.

Gönczöl Katalin