OBH 5400/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Hivatalomhoz intézett panaszbeadványában a panaszos a mezőnagymihályi általános iskola igazgatójának és szintén ott dolgozó feleségének az iskolában tanuló gyerekekkel szemben tanúsított magatartását sérelmezte. A panaszos állítása szerint a tanulókkal mindketten minősíthetetlenül bánnak, rendszeresen ordítanak velük, fizikailag-lelkileg gyötrik, bántalmazzák őket, 

Az ügyben a vizsgálatot 2000. február 11-én megindítottam.

Az általános iskolai oktatásról és nevelésről való gondoskodást, mint kötelező feladatot a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvényben (a továbbiakban: Kot.) meghatározottak szerint kell a települési önkormányzatoknak végezniük. E törvény részletezi a helyi önkormányzatok közoktatási feladat-ellátási kötelezettségét. Részletesen határozza meg a Kot. a közoktatási intézményt fenntartó önkormányzatok fenntartói irányítási feladatait is. A Kot. 102. § (2) bekezdésének c) pontja szerint a fenntartó ellenőrzi a közoktatási intézmény gazdálkodását és működésének törvényességét, a szakmai munka eredményességét, nevelési-oktatási intézményben továbbá a gyermek- és ifjúságvédelmi tevékenységet (...). A törvényesség biztosítása keretében kell ellenőrizni a működés és döntéshozatal jogszerűségét, így különösen (...) a gyermek- és ifjúságvédelmi feladatok ellátásával, a nevelő- és oktató munka egészséges és biztonságos feltételeinek megteremtésével összefüggő tevékenységet.
Mindezekre, valamint az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdésére hivatkozva, mezőnagymihály jegyzőjét, mint fenntartót, felkértem az ügy valamennyi vonatkozását érintő tényfeltáró vizsgálat lefolytatására.

Az ügy jogszabályi háttere 

A Gyermekek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény - amelyet az 1991. évi LXIV. törvény hirdetett ki -  29. cikkének első pontja  elvi éllel szögezi le: " Az Egyezményben részes államok megegyeznek abban, hogy a gyermek oktatásának a következő célokra kell irányulnia: 

a.)  elő kell segíteni a gyermek személyiségének kibontakozását, valamint szellemi és fizikai tehetségének és képességeinek a lehetőségek legtágabb határig való kifejlesztését
b.)   a gyermek tudatába kell vésni az alapvető emberi jogok és az alapvető szabadságok, valamint az Egyesült Nemzetek Alapokmányában elfogadott elvek tiszteletben tartását."

Az elvek gyakorlati érvényesítése során fontos feladat hárul az oktatási intézményekre, azok vezetőire és a pedagógusokra egyaránt.

A Kot. 10. § (2) szerint a gyermek, illetve a tanuló személyiségét, emberi méltóságát és jogait tiszteletben kell tartani, és védelmet kell számára biztosítani fizikai és lelki erőszakkal szemben. A gyermek és a tanuló nem vethető alá testi fenyítésnek, kínzásnak, kegyetlen, embertelen megalázó büntetésnek vagy bánásmódnak.

Fentiekkel összefüggésben, a Kot. 19. § (1) bekezdésének e.) pontja alapján, a pedagógus alapvető feladata a rábízott gyermekek, tanulók nevelése, tanítása.  Kötelessége különösen, hogy a gyermekek, tanulók, emberi méltóságát és jogait tiszteletben tartsa. 

Az érintett alkotmányos jogok

Eljárásom során a következő alkotmányos jogok érvényesülését vizsgáltam az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

2. Az Alkotmány 54. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.

A  vizsgálat megállapításai 

A fenntartó tájékoztatásához csatolt dokumentumok alapján megállapítottam, hogy vizsgálata során - a beadványban megnevezett pedagógusok személyes meghallgatásán túl - bekérte az iskola diákönkormányzat véleményét, megismerte az iskolai Szülői Munkaközösség álláspontját és meghallgatta az önkormányzat Gyermekjóléti Szolgálatának családgondozóját is. Az általuk adott információk nem támasztották alá a panaszos állításait. Tekintettel arra, hogy az országgyűlési biztosnak nincs módja és lehetősége további bizonyítási eszközöket beszerezni tartalmilag azokra a bizonyítékokra kell hagyatkoznom, amelyet az érintettek a rendelkezésemre bocsátottak. A szükséges bizonyítékok hiányában azonban alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megállapítása nem lehetséges, ezért a Hivatalomnál folyó eljárást megszüntetem, a vizsgálatot lezárom.

Felhívom az érintettek figyelmét arra, hogy a Kot. 83. § (2) bekezdése alapján a tanuló, a szülő, az óvoda, az iskola, a kollégium döntése vagy intézkedése, illetve intézkedésének elmulasztása (a továbbiakban együtt: döntés) ellen - a közléstől, ennek hiányában a tudomására jutásától számított tizenöt napon belül - a gyermek, tanuló érdekében eljárást indíthat. Az eljárást megindító kérelem, ha a) egyéni érdeksérelemre hivatkozással nyújtják be, felülbírálati kérelem; b) jogszabálysértésre hivatkozással nyújtják be, törvényességi kérelem. A törvényességi kérelem tárgyában a  fenntartó képviselője jár el, és hoz másodfokú döntést. A felülbírálati kérelmet az iskolaszék, illetve, ha ilyen nem működik, a nevelőtestület tagjaiból álló, legalább három tagú bizottság vizsgálja meg. A vizsgálat eredményeképpen az iskolaszék, illetve a bizottság a) a felülbírálati kérelmet elutasítja; b) a döntés elmulasztóját döntéshozatalra utasítja; c) a hozott döntést megsemmisíti, és a döntéshozót új döntés meghozatalára utasítja.

A felülbírálati kérelem és a törvényességi kérelem benyújtásával kapcsolatos határidő számítására, a mulasztásra, a kérelem elbírálásával kapcsolatos eljárásra az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvénynek a rendelkezéseit kell alkalmazni.

Fel szeretném hívni a figyelmet arra is, hogy a tanuló, a szülő a fenntartónak a törvényességi kérelem, továbbá a felülbírálati kérelem tárgyában hozott döntésének bírósági felülvizsgálatát kérheti, a közléstől számított harminc napon belül, jogszabálysértésre és tanulói jogviszonyra vonatkozó rendelkezésekbe ütközésre hivatkozással. A törvény értelmében a bíróság az ügyet soron kívül bírálja el.

Budapest, 2000. március 8.

Gönczöl Katalin