OBH 5389/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr.Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:
	A Délvilág megyei napilap 1999. november 16-án "Késői járat" című cikkében arról számolt be, hogy huszonkilenc, a Barattyos környéki tanyavilágban élő óvodás és kisiskolás gyermek számára nehézséget jelent a hódmezővásárhelyi óvodákba és iskolákba való reggeli bejutás és onnan a délutáni hazamenetel. A Tisza Volán menetrendszerinti járata ugyanis reggel az iskola kezdéshez képest túl későn érkezik Hódmezővásárhelyre, délután pedig túl korán indul visszafelé, még tanítási időben. A következő járatig pedig 4 óra múlva közlekedik. A cikk beszámolt arról is, hogy a gyermekek szülei fordultak már a Tisza Volánhoz és a Hódmezővásárhelyi Önkormányzathoz, de egyik szervtől sem kaptak segítséget.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert felmerült az Alkotmány 70/F. § - ban biztosított, a tanuláshoz való jog sérelmének gyanúja.

Érintett alkotmányos jog:
•	Alkotmány 70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot. (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

Alkalmazott jogszabályok:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül, b) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat, c) az önkormányzat törvényben meghatározott feladatainak ellátásához megfelelő saját bevételre jogosult, továbbá e feladatokkal arányban álló állami támogatásban részesül,

•	1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról (a továbbiakban: Ötv.)
8. § (1)  A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.
(4) A települési önkormányzat köteles gondoskodni az egészséges ivóvízellátásról, az óvodai nevelésről, az általános iskolai oktatásról és nevelésről, az egészségügyi és a szociális alapellátásról, a közvilágításról, a helyi közutak és a köztemető fenntartásáról; köteles biztosítani a nemzeti és az etnikai kisebbségek jogainak érvényesülését.

•	A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Köot.) 
91. § (9) A lakóhely, ennek hiányában a tartózkodási hely szerint illetékes önkormányzat - ha e törvény másképp nem rendelkezik - megtéríti a kötelező felvételt biztosító óvodába, illetve a kötelező felvételt biztosító iskolába való utazás költségeit, továbbá szükség esetén gondoskodik kísérő személyről a gyermek, tanuló részére, ha az óvoda, iskola a településen kívül található, és az óvodába, iskolába való utaztatást az önkormányzat nem biztosítja.

•	1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről
9. § (2) A közúti közlekedéssel összefüggő önkormányzati feladatok ellátásáról a helyi önkormányzat képviselő-testülete gondoskodik.
9/A. § (1) Menetrend alapján autóbusszal és trolibusszal végzett közúti közforgalmú személyszállítást (a továbbiakban: tömegközlekedés) az állam vagy az önkormányzat többségi részesedésével e célra alapított gazdálkodó szervezet, költségvetési, illetőleg önkormányzati intézmény vagy koncessziós társaság végezhet.
(2) E célra alapítottnak kell tekinteni az e törvény hatálybalépésekor tömegközlekedés ellátására jogosult - az állam vagy az önkormányzat által alapított - közlekedési vállalatot, annak leányvállalatát, továbbá az ezek átalakításával - az állam vagy az önkormányzat többségi részesedésével - létrejött jogutód gazdasági társaságot is.
(3) Ha a tömegközlekedés fejlesztése és ezen belül a szolgáltatás javítása indokolt, a nemzetközi és a helységek között belföldön távolsági (a továbbiakban: együtt helyközi) tömegközlekedés esetében a közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter, helyi tömegközlekedés esetében az önkormányzat képviselő-testülete arra az adott területen tömegközlekedést ellátó gazdálkodó szervezetet felhívja.
c) helyinek minősül, ha az autóbusszal és a trolibusszal a település közigazgatási határán belül kialakított hálózaton végeznek menetrend szerinti közúti közforgalmú személyszállítást, ideértve a kizárólag a település vasúti, illetőleg víziközlekedési összeköttetését biztosító állomás (megállóhely, vasútállomás, komp-, révátkelőhely) közbeeső megállóhely nélküli elérését szolgáló, a közigazgatási határon kívül lévő vonalszakaszt is.
(11) A helyi tömegközlekedés menetrendjét a jegyző, a helyközi tömegközlekedés menetrendjét a közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter, illetve felhatalmazása alapján a Közlekedési Főfelügyelet hagyja jóvá; kihirdetésére - sajtó útján vagy más módon - a szolgáltató köteles.
Tv. 39. § (1) Közúthoz csatlakozást (a továbbiakban: útcsatlakozás) létesíteni a közút kezelőjének hozzájárulásával szabad. A hozzájárulásban a közút kezelője feltételeket írhat elő.
47. § A törvény alkalmazásában:
o) Útcsatlakozás: útnak, járműforgalmat szolgáló létesítmény (pl. üzemanyagtöltő-állomás) területének, illetőleg a járművek közút melletti ingatlanról közútra való ráhajtását szolgáló területnek a közúthoz csatlakozása.
p) Útépítési érdekeltségi hozzájárulás [31. § (2) bek.] szempontjából a közút használatában érdekeltek: a közút mentén ingatlantulajdonnal, földhasználati joggal, ipari, közlekedési, kereskedelmi vagy mezőgazdasági tevékenység céljára szolgáló telephellyel rendelkező magánszemélyek és jogi személyek.

Megállapított tényállás:
	A cikkben foglaltak miatt tájékoztatást kértem az ügyben a hódmezővásárhelyi polgármesteri hivataltól.
	A polgármesteri hivatal által megküldött iratokból kitűnt, hogy a közlekedési problémákkal küszködő gyerekek szülei kérelmét a hivatal azonnal továbbította a Tisza Volán Rt-nek, kérve a probléma megoldását. Az Rt a válaszában elzárkózott a konkrét kérés teljesítésétől, azaz, hogy állítsanak be egy új buszt a tanítási idő végére. A helyi polgármesteri hivatal ekkor kezdeményezte azt, hogy a menetrend szerinti egyik buszjárat álljon meg  a tanyavilágban. Miután e kérést nem teljesítették, így az önkormányzat a Városellátó Kht üzemeltetésében lévő mikrobusz délutáni beállításával kívánta megoldani a gyerekek szállítását. A Tisza Volán Rt egyeztetetést javasolt az önkormányzat számára a kérdés megoldása érdekében.
A  jegyzői választ követően megkerestem a Volán Rt vezérigazgatóját is a tanya és térségének közlekedési problémájával kapcsolatban. A válaszból megállapítottam, hogy az Rt a járatot üzemeltető Volánbusz Rt-hez továbbította az új buszmegálló kialakítása iránti igényt, azonban azt az üzemeltető a távolsági busz funkciójára tekintettel elutasította. A téma kapcsán az Rt-hez további információk érkeztek, amelyben a reggeli tanulószállítással, illetve a tanya csoport lakosainak a 45-ös úthoz történő kijutásával kapcsolatos kéréseket is jeleztek. Felmerült egy autóbusz-forduló kiépítésének szükségessége, amelynek megvalósítása esetén a harminckét gyermek közlekedési igényeit esetleges új járatokkal a meglévő menetrend szerinti járatokkal összhangban folyó év szeptemberétől megvalósíthatónak látták. Az Rt megküldte az ügyben az önkormányzat, a megyei Közlekedési Felügyelet, a Városi Rendőrkapitányság és a kérelmezők képviselői részvételével tartott helyszíni bejárásról készült emlékeztetőt. A buszforduló megépítéséhez a megjelent hatóságok közölték a kikötéseiket. A tulajdonosok vállalták  - a városi önerős útépítési rendeletnek megfelelően - a szükséges költségeket, míg a polgármesteri hivatal a munka elvégzését.
Vizsgálatom ideje alatt, 2000. augusztus  29 -én a Délvilág napilap arról tudósított, hogy megindult a tanyai autóbuszjárat  a hódmezővásárhelyi autóbusz végállomás és a tanyavilág között.

A vizsgálat megállapításai:
	A hódmezővásárhelyi jegyző arról tájékoztatott, hogy pályázati pénzeszközökből és saját támogatásból épített az önkormányzat autóbusz fordulót. Ez volt a feltétele ugyanis, hogy a Tisza Volán menetrendszerű járatot működtessen az érintett útszakaszon. A járatok indulási ideje alkalmazkodik a nevelési-oktatási intézmények munkarendjéhez.
	Az önkormányzat az Ötv. alapján, az alapellátás keretében - többek között - köteles az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, valamint a szociális ellátásról gondoskodni, továbbá a helyi tömegközlekedést biztosítani.
A Köot. szerint pedig az önkormányzat megtéríti a kötelező felvételt biztosító iskolába való utazás költségeit. A törvény szó szerinti értelmezése szerint a 91. § (9) bekezdése előírja, hogy az önkormányzat a tanulók iskolába járásának költségeit megtéríti, azaz ingyenesen biztosítja a közlekedést. Más ügyben folyó vizsgálatomban (OBH 4218/2000. sz.) a törvény szövegének értelmezésére felkértem az Oktatási Minisztériumot. A minisztérium szakmai véleménye szerint a törvény azokat az önkormányzatokat kötelezi az utazás költségeinek megtéríttetésére, amelyek nem tartanak fenn az alapellátás körébe tartozó oktatási-nevelési intézményt, és ezért a tanulók helyközi utazásra kényszerülnek.
Alapellátásnak minősülnek a speciális ellátást igénylő tanulók oktatását végző intézmények is. Az önkormányzat ez esetben köteles a helyközi közlekedést biztosítani, vagy annak költségeit megtéríteni, de a helyi közlekedést biztosító iskolabusz fenntartása nem kötelező, hanem  önként vállalt feladata.
Az Ötv-nek a helyi tömegközlekedés biztosítására vonatkozó előírása azonban nem tartalmaz előírást a működtetés módjáról, és annak a szolgáltatást igénybevevők számára áthárítható költségek arányáról.
Az önkormányzat az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdésében megfogalmazottaknak megfelelően gyakorolja a jogait, a bevételeivel önállóan gazdálkodik, illetve saját felelősségére vállalkozik.
A Köot. az önkormányzatokon kívül a szülőket is kötelezi arra, hogy a gyermekeik oktatásáról gondoskodjanak. Az önkormányzat tehát az intézmények fenntartására, és működtetésére kötelezhető, a szülő pedig köteles a gyermeket az iskolába eljuttatni. Amennyiben a szülő a naponta megteendő távolság miatt arra nem képes, úgy az önkormányzat köteles kollégiumot fenntartani, melyhez állami támogatásra, tanulónként megállapított normatívára tarthat igényt.
Az önkormányzat szintén törvényi kötelezettség alapján köteles gondoskodni a szociális ellátórendszerről. A rászoruló családokat - különböző jogcímeken - pénzbeni segélyben, illetve támogatásban részesíteni.
Az önkormányzat biztosítja a gyermekek művelődéshez való alkotmányos jogát, mivel a távolabb lakó gyermekek számára kollégiumi elhelyezést biztosít. A szülőknek a kollégiumtól való idegenkedése és az, hogy a szülők nem kívántak élni  a felajánlott lehetőséggel, az alkotmányos jogok szempontjából nem értékelhető, tekintettel arra, hogy más tanyákról több általános iskolás gyermek lakik a kollégiumban. Megállapítottam, hogy az önkormányzat törvényi kötelezettségén túlmenően igyekezett megoldani a felmerült problémát. A gyerekek családban nevelkedését, ugyanakkor az oktatási intézménybe történő időben történő megérkezését és a hazatérést az azóta rendszeresített buszjárat biztosítja.
	A fentiek alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat mind a törvényi előírásoknak, mind az alkotmányos kötelezettségének eleget tett, eljárásában az állampolgárok alkotmányban biztosított alapjogainak sérelmével járó intézkedést, vagy mulasztást a vizsgálat nem tárt fel, ezért vizsgálatomat alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányában megszüntettem.

Budapest, 2000. november 17.

Gönczöl Katalin