OBH 5372/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr.Gál Attila

A vizsgálat megindulása
	A panaszos azért fordult az országgyűlési biztoshoz, mert sérelmezte, hogy a feljelentésére indult szabálysértési eljárásban a Kaposvári Rendőrkapitányság, mint I. fokú Szabálysértési Hatóság az eljárást szakszerűtlenül, részrehajlóan folytatta le, nem törekedett a tényállás felderítésére, és szándékosan késleltette az eljárás befejezését. E miatt, a szabálysértési hatóság hibájából, a szabálysértés elévült. Panaszos kérte az ügy kivizsgálását és intézkedést a hasonló esetek megelőzése érdekében.
A panasz alapján felmerült a jogállamiságból  eredő jogbiztonság és a  tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja, ezért az országgyűlési biztos vizsgálatot rendelt el. A vizsgálat során az ügyről felvilágosítást kért az országos rendőrfőkapitánytól.

Az érintett alkotmányos jog
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog.

Az alkalmazott jogszabályok
•	Az elkövetéskor és az elbíráláskor hatályban volt, a szabálysértésekről szóló 1968. évi I. törvény (Sztv.)
10. § (1) Nincs helye felelősségre vonásnak, ha a cselekmény elkövetésétől hat hónap eltelt (elévülés).
12. § A szabálysértés miatt az elkövető ellen foganatosított eljárási cselekmény az elévülést félbeszakítja. A félbeszakítás napjával az elévülés határideje ismét elkezdődik. A cselekmény elkövetésétől számított két év elteltével azonban felelősségre vonásnak nincs helye.
88. § (1)  Aki
a) a lőfegyver gyártására, kereskedelmére, javítására és használatára vonatkozó szabályokat megszegi;
b) lőfegyverdarabot vagy lőszerelemet engedély nélkül készít, megszerez, tart vagy forgalomba hoz
harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.

•	A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény
1. § (1) E törvény hatálya a fegyveres erők (Magyar Honvédség, Határőrség), a rendvédelmi szervek (a rendőrség, a polgári védelem, a vám- és pénzügyőrség, a büntetés-végrehajtási szervezet, az állami és hivatásos önkormányzati tűzoltóság), valamint a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok (e törvény alkalmazásában a továbbiakban együtt: fegyveres szervek) hivatásos állományú tagjainak szolgálati jogviszonyára (a továbbiakban: szolgálati viszony) és társadalombiztosítási ellátására terjed ki.
122. § Elévülés miatt nem indítható fegyelmi eljárás, ha
a) a fegyelemsértés elkövetése óta 1 év, a szabálysértés elkövetése óta 6 hónap, vagy
b) az állományilletékes parancsnoknak a fegyelemsértésről való tudomásszerzésétől számított 3 hónap eltelt.

A vizsgálat megállapítása
	A panaszban foglaltak, az országos rendőrfőkapitány tájékoztatása és a beszerzett iratok alapján a következők állapíthatók meg:
A panaszos 1997. április 30. napján érkezett feljelentése alapján a Kaposvári Rendőrkapitányság, mint I. fokú Szabálysértési Hatóság ,visszaélés lőfegyverrel vagy lőszerrel szabálysértése miatt, eljárást indított a feljelentett dr.B.F. ellen azért, mert 1997. március 18. napján a panaszos  földterületén, a panaszos kutyáját agyonlőtte, majd az elhullott állatot ott elásta.
A Kaposvári Rendőrkapitányság, tárgyalást követően, 1997. október 20. napján 1457/1997.szabs. számú határozatával az elkövetett szabálysértés miatt dr. B.F.-t 15.000 Ft- pénzbírsággal sújtotta. A határozat ellen dr. B.F. panasszal élt. A Somogy megyei Rendőr-főkapitányság, mint Másodfokú Szabálysértési Hatóság az 1997. évi december 15. napján kelt 4341/1997. szabs. számú határozatával a Kaposvári Rendőrkapitányságot új eljárás lefolytatására utasította, mert nem tisztázta eljárása során a jogsértés körülményeit és hiányos bizonyítékokra alapozta marasztaló határozatát.
Az eljárás indokolatlan elhúzódása miatt a panaszos a Kaposvári Városi Ügyészséghez fordult, kérte a szabálysértési eljárás vizsgálatát. A Kaposvári Városi Ügyészség 1998. évi augusztus hó 4-én V.837/1998/2/II. szám alatt jelzéssel élt a Rendőrkapitányság vezetőjéhez, és intézkedését kérte a szabálysértési eljárás mielőbbi befejezése érdekében.
A Kaposvári Rendőrkapitányság 1998. évi szeptember 2. napján hozott 01457/1/1997. szabs. számú határozatával a szabálysértési eljárást bizonyítékok hiánya miatt megszüntette. A panaszos ezt a határozatot megfellebbezte. A Somogy megyei Rendőr-főkapitányság azonban a jogorvoslati kérelmet nem bírálta el, mert elfogultságot jelentett be. Az Országos Rendőr-főkapitányság Igazgatásrendészeti Főosztálya, az 1998. október 16. napján kelt 3-1428/1998. szabs. számú határozatával a másodfokú eljárás lefolytatására a Baranya megyei Rendőr-főkapitányságot jelölte ki. A Baranya megyei Rendőr-főkapitányság 1998. november 14-én kelt 375/1/1998. szabs. számú határozata az első fokú szabálysértési hatóságot ismét új eljárás lefolytatására utasította, mert nem nyilatkoztatták meg dr.B. F.-t a tanúk vallomására és nem tisztázták a vallomások közötti ellentmondásokat.
A Kaposvári Rendőrkapitányság, a tanúk meghallgatása és a helyszíni szemle foganatosítását követően, 1999. június 11. napján a 0145/2/1997.szabs. számú határozatával az Sztv. 12. §-ára hivatkozással az eljárást elévülés miatt megszüntette. A panaszos fellebbezésére a Baranya megyei Rendőr-főkapitányság mint II. fokú szabálysértési hatóság a megszüntető határozatot  helybenhagyta, mert a szabálysértés elkövetésétől számított két év elteltével az elkövetőt felelősségre vonni már nem lehet (Sztv.12. §).
	A vizsgálatom alapján megállapítottam, hogy a Kaposvári Rendőrkapitányság, mint I. fokú Szabálysértési Hatóság az eljárási szabályok sorozatos megsértésével az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével, illetve az ennek részét képező tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott, mert mind az alap-, mind a megismételt eljárásában a szükséges eljárási cselekményeket indokolatlanul késedelmesen és olyan időben foganatosította, hogy a cselekmény abszolút elévülési ideje bekövetkezett és ez a szabálysértési eljárás megszüntetéséhez vezetett.
Ajánlást, mert a rendőrkapitányság vezetője az ügyben eljáró ügyintézőkkel szemben a szükséges intézkedést már megtette, nem teszek,  a mulasztók fegyelmi felelősségre vonását pedig azért nem kezdeményezem, mert a fegyelemsértés elkövetése óta egy év már eltelt, ami a felelősségre vonásukat kizárja.  Felhívom azonban a Somogy megyei Rendőr-főkapitányság és Kaposvári Rendőrkapitányság vezetőinek figyelmét a szabálysértési eljárások időszerűségének fontosságára, emiatt ellenőrzésére, a szabálysértési eljárásra vonatkozó törvényi rendelkezések maradéktalan betartatására.
	A szabálysértési eljárások törvényességének és így a hasonló esetek jövőbeni elkerülésének biztosítéka, a felettes szerv törvényességi ellenőrzésén kívül az is, hogy 2000. március 1. napját követően, az új szabálysértési törvény, az 1999. évi LXIX. törvény 41. §-a szerint a szabálysértési eljárásban benyújtott kifogást a szabálysértési hatóság székhelye szerinti helyi bíróság bírálja el.

Budapest, 2001. február 5.

Gönczöl  Katalin