OBH 5369/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezte Csór Község Önkormányzatának eljárását a vízszolgáltatással kapcsolatos átemelő szivattyú működtetése, illetve a vízszolgáltatás időszakos szüneteltetése miatt.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált tulajdonhoz és a jogbiztonságból fakadó tisztességes eljáráshoz való jog  megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	A panaszos beadványában azt a kérdést fogalmazta meg, hogy "állampolgári jogon jár-e a víz?" A panaszos állandó tartózkodási helye 1990 óta Csór Szőlőhegyen van. A lakóingatlanába 1995 augusztusában az önkormányzat engedélyével a vezetékes vizet beköttette. Később az önkormányzat arról döntött, hogy 1999. november 1-től 2000. április 15-ig a vízszolgáltatást szünetelteti. A szolgáltatás szüneteltetése miatt 1999. október 28-án kérte a képviselő-testület intézkedését, de választ nem kapott. A közkút hozzávetőleg 500 méter távolságra van a panaszos ingatlanától, de a kút Iszkaszentgyörgy községhez tartozik.
	Az önkormányzat megkeresésemre arról tájékoztatott, hogy a község közigazgatási területén a vízszolgáltatást az önkormányzati tulajdonban lévő vízmű biztosítja. A községhez tartozik a település határától 1 km-re fekvő Kisiszkai Szőlőhegy is, mely magasabb fekvésénél fogva csak átemelő szivattyú működtetésével látható el vízzel. A költségek a villanyáram emelkedésével folyamatosan növekedtek. A képviselő-testület a szőlőhegy ingatlan tulajdonosainak 200,- Ft-os átalánydíjat állapított meg, amely részben biztosította a költségeket. Az átalánydíjat a kisiszkai ingatlantulajdonosok sérelmezték, többen nem fizették a díjat. Kérték az átalánydíj eltörlését. Az önkormányzat érvelt az átalánydíj mellett, de végül  a tulajdonosoknak törölte az átalánydíjat. Egyetértettek a szivattyú időleges üzemeltetésével is. A terület adottságainál fogva hobbikertes, szőlős terület, ott a telektulajdonosok nem tartózkodnak állandóan. Az önkormányzat csak deficitesen tudta üzemeltetni szolgáltatást, mivel az átlagosan 1-3 m3 vízfogyasztás ellenértéke a számlák postázásának költségét finanszírozta, de a több százezer forintos vízdíjat nem. A tények ismeretében a képviselő-testület az 1999 októberi ülésén döntött az ideiglenes üzemeltetésről. Ezzel a szőlőhegy vízellátása nem teljes mértékben szűnt meg, csak a magasabb szinteken, mivel 20 méter magasságig egész évben szolgáltatnak vizet. A döntésről az érintettek értesültek. A Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal a vízszolgáltatás módját nem határozta meg, csak a szolgáltatási kötelezettségre hívta fel a figyelmet. Az önkormányzat tájékoztatta a lakosságot, hogy a közkutat használhatják. A képviselő-testület a panaszos ügyét is megtárgyalta. Döntésén nem kívánt változtatni. Ezt 1999. november 19-én közölte.
	Az önkormányzat válaszát követően megkerestem a Középdunántúli Vízügyi Igazgatóságot annak megállapítása érdekében, hogy az önkormányzat szolgáltatás korlátozására vonatkozó döntése, a kérdéses területen élő 18 állandó lakos esetén - vezetékes ivóvíz-szolgáltatásra kötött szerződés figyelembevételével - mennyiben felel meg a szolgáltatási szerződés feltételeinek. Választ kértem arra is, hogy a vízügyi igazgatóságnak milyen lehetősége van a vízellátás folyamatos biztosítására, és a konkrét  esetben milyen intézkedési lehetőségük van a vízellátás érdekében.
	Az Igazgatóság arról tájékoztatott, hogy a területről több panasz érkezett. Az Igazgatóság 1999. október 19-én helyszíni vizsgálatot tartott. A panaszbejelentés alapos volt, mivel 1999-ben a folyamatos vízszolgáltatás különböző okok miatt többször szünetelt. Az önkormányzat vállalta az előírásoknak megfelelő eljárást, a vízjogi engedély megszerzését. Az engedély módosításának vízügyi-műszaki szempontból nincs akadálya, mivel a létesítmények időszakosan is működtethetők. Tény azonban, hogy a létesítményt nem az eredetileg meghatározott  rendeltetési célnak megfelelően kívánják üzemeltetni. Ez ellentmond vízügyi igazgatóság korábbi engedélyének. Az eredeti üzemeltetés megváltoztatása nem üzemeltetési, hanem ellátási gondokat vet fel. Ezek orvoslása nem tartozik az Igazgatóság hatáskörébe. Az önkormányzat kötelező feladata a lakosság egészséges ivóvízellátásának biztosítása. Az Igazgatóság álláspontja szerint az önkormányzat jogszabálysértést követett el, amikor a folyamatos ivóvízellátás korlátozásáról döntött. Javaslatuk, hogy az országgyűlési biztos a döntést vizsgáltassa meg és adott esetben állítassa helyre a törvényes állapotot a törvényességi felügyelet ellátására hívatott közigazgatási hivatallal. Törvénysértés esetén az ellátási kötelezettség akár időszakosan üzemelő közkifolyók elhelyezésével teljesülhet. Legalább egy darab időszakosan üzemelő közkifolyó elhelyezését mindenképpen javasolják.
	A településen  az ivóvízzel ellátott fogyasztókkal a közszolgáltatási szerződéseket még nem kötötték meg. Erre az önkormányzat figyelmét az Igazgatóság felhívta. A szerződéseket legkésőbb 2000. május 5-ig kellett volna megkötni. Ezekben a szerződésekben kellett volna rögzíteni a közszolgáltatás igénybevételének lehetőségeit és feltételeit, a vízszolgáltatás módját (folyamatos, szakaszos), a költségviselés mértékét. A Vízügyi Igazgatóság előtt nem volt ismert, hogy a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal a vízszolgáltatás korlátozása ellen nem emelt kifogást. Majd elfogadta az önkormányzat válaszát, melyben közölték, hogy az érintett terület ingatlan tulajdonosai, lakói a közkútról juthatnak vízhez.
	A vizsgálat lezárása előtt - 2000 szeptemberében - a panaszostól érdeklődtem, hogy a közszolgáltatási szerződést megkötötték-e és milyen módon foglalták szerződésbe az ideiglenes vízszolgáltatást. A panaszos tájékoztatott, hogy 2000 szeptemberéig közszolgáltatási szerződést nem kötött. Kifogásolta azt is, hogy a megkötendő szerződésben az ideiglenes korlátozást tartalmazó  vízszolgáltatást az önkormányzat ne szerepeltesse, mivel ő állandóan a szőlőhegyen lakik. Az ideiglenes vízszolgáltatás díja már most is háromszorosa a községben élők vízdíjának. További panasza azt volt, hogy nyáron 32 órán keresztül nem volt víz, majd pár nap múlva 23 órán át szünetelt  a szolgáltatás. Ezzel kapcsolatos jelzésére  választ nem kapott. Többször érdeklődött a közigazgatási hivatalban is, de ott az önkormányzatra hárították a felelősséget. A vizsgálat lezárása idején az érintett területen még mindig vízkorlátozás van.

Az ügy jogszabályi háttere

1990. évi LXV. törvény a  helyi önkormányzatokról
98. § (2) A közigazgatási hivatal vezetője a fővárosban és a megyében
a) ellátja a helyi önkormányzatok, a helyi kisebbségi, valamint a kisebbségi települési önkormányzatok törvényességi ellenőrzését, a mérlegeléssel hozott önkormányzati döntésnek kizárólag a jogszerűségét vizsgálhatja;
99. § (1) A közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében - határidő tűzésével - felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatal vezetőjét tájékoztatni.

38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről
(2) A szolgáltató e rendelet hatálybalépését követően a közműves ivóvíz- vagy szennyvízelvezetés szolgáltatás igénybevételére írásban köt szerződést
a) az ivóvíz-szolgáltatásra
aa) az ingatlanon a bekötési vízmérő szerinti fogyasztóval,
ab) az ivóvíz-törzshálózat közterületi vízkivételi helyeit érintő vízhasználatra a települési önkormányzattal vagy az önkormányzat rendeletében meghatározott fogyasztóval;
b) ivóvíz mellékszolgáltatásra az elkülönített vízhasználóval;
c) szennyvízelvezetés szolgáltatásra (csapadékvíz-elvezetésre is szolgáló szennyvíz bekötővezeték esetében is)
ca) az aa) pontban meghatározott fogyasztókkal,
cb) azokkal a fogyasztókkal, akik a közműves ivóvízellátást nem, de a közműves szennyvízelvezetést igénybe veszik,
cd) szennyvízelvezetés mellékszolgáltatásra a b) pont szerinti elkülönített vízhasználókkal, ha azok a közműves szennyvízelvezetés szolgáltatást igénybe veszik.
(3) A már folyamatosan teljesített szolgáltatásokra a szerződés írásban való megkötését a szolgáltató kezdeményezi. A szerződésben a szerződési ajánlat megküldésének időpontjában teljesített szolgáltatástól csak mindkét szerződő fél egyetértése esetén lehet eltérni.
(4) A (3) bekezdésben foglalt szerződési ajánlatot a szolgáltató 2000. május 5-ig köteles megküldeni.
(5) Ha az ajánlat megtételének időpontjában az ingatlanon fogyasztott ivóvíz mennyiségének bekötési vízmérővel való mérése nem megoldott, a jegyző a tulajdonost bekötési vízmérő felszerelésére vagy beépítésére kötelezheti.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálati eljárásban megállapítottam, hogy az önkormányzati tulajdonú közműves ivóvíz-szolgáltatatás igénybevételére a szolgáltató és a panaszos fogyasztó mai napig nem kötött szerződést. A kormányrendelet előírja, hogy a  szerződési ajánlatot a szolgáltató 2000. május 5-ig köteles volt megküldeni a fogyasztónak. Ebben a szerződésben kellett volna rögzíteni valamennyi feltételt. Megegyezés hiányában a fogyasztónak lehetősége van további jogorvoslat igénybevételére. A panaszos fogyasztó mindenkor fizette a vízdíjat, (községben 40 Ft/m3, szőlőhegyen 100 Ft/m3), a szolgáltató pedig éveken át folyamatosan szolgáltatott. A panaszos soha nem vette tudomásul az időszakos szolgáltatást. A szolgáltatás korlátozása ellen panasszal élt az önkormányzat-fenntartóhoz és a vízügyi igazgatósághoz is. Jelenleg is érvényes az önkormányzat azon döntése, amely szerint november 1. és április 15. között a vízszolgáltatást 20 méter magasság felett szünetelteti. A szolgáltatás tehát most is szünetel. A polgármester érdeklődésemre közölte, hogy az érintett ingatlan-tulajdonosok úgy oldották meg a szintkülönbségből adódó vízhiányt, hogy saját műszaki berendezést vásároltak. A panaszos ilyen műszaki berendezést nem vásárolt. Ez a beruházás elfogadható összeget jelentett a többi  ingatlan-tulajdonosnak, akik maguk fizetik a havi, mintegy 500 forintot kitevő többlet villanyáram költséget és így az önkormányzat mentesült a több százezer forintos  villanyáram költségtől.
Vizsgálatom eredményeként megállapítottam, hogy a közszolgáltatási szerződés  megkötésének elmulasztásával az önkormányzat, mint viziközmű- tulajdonos és üzemeltető a jogszabályban előírt kötelezettségének nem tett eleget, ezért az Alkotmány 2. § (1) bekezdésben deklarált jogállamiságból fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott. 
A panaszos, mint ingatlantulajdonos az önkormányzat engedélyével 1995-ben rácsatlakozott a vízhálózatra. Akkor az önkormányzat nem tervezte a vízkorlátozást.
Az Alkotmány és az alkotmányos jogrendszer - mint az Alkotmánybíróság kifejtette - megfelelő védelemben részesíti az Alkotmányban meg nem jelenő egyéb nevesített jogokat is. A vagyoni jogok alkotmányos védelme az Alkotmánynak a tulajdonjogot oltalmazó rendelkezéseiből következik. Az Alkotmánybíróság rámutatott, hogy az Alkotmány 13. -ának (1) bekezdése nemcsak a tulajdonjog, hanem az azzal összefüggő minden vagyoni jog biztosítására vonatkozik.
A vizsgálat megállapította, hogy a tulajdonjoggal, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben az ingatlantulajdonhoz kapcsolódó szolgáltatás korlátozásával a panaszos alkotmányos joga sérült, mivel az év 6 hónapjában egyoldalú döntés következtében a szolgáltatást nem veheti igénybe.

Kezdeményezés
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Csór Község Önkormányzatának polgármesterét, hogy haladéktalanul gondoskodjon a kormányrendeletből adódó kötelezettségének teljesítésére és intézkedjen a vízközmű szolgáltatást érintő szolgáltatási szerződés megkötéséről. A kezdeményezés nem a szerződés tartalmára, hanem a szerződés megkötésére vonatkozik.

Ajánlás
	A hivatkozott törvény 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Középdunántúli Vízügyi Igazgatóság vezetőjét, hogy a vízügyi igazgatóságok feladat- és hatásköréről szóló kormányrendelet alapján az önkormányzat rendelkezésére álló 30 napos határidőt követően ellenőrizze a feladat végrehajtását, illetve a szükséges intézkedéseket tegye meg.
	Felkérem Csór Község Önkormányzatának polgármesterét és a Középdunántúli Vízügyi Igazgatóság igazgatóját, hogy a kezdeményezéssel és ajánlással kapcsolatos álláspontjukról, illetve intézkedésükről 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek.
A Középdunántúli Vízügyi Igazgatóság igazgatóját külön felkérem, hogy a szerződéskötésre nyitva álló 30 nap letelte után szíveskedjen tájékoztatni a feladat végrehajtásáról, a további esetleges intézkedésekről.

Budapest, 2000. december 14.

Gönczöl Katalin