OBH 5328/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
							Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
Panaszos korábbi beadványával kapcsolatban az állampolgári jogok országgyűlési biztosának általános helyettese 10837/1997. ügyszámon folytatott vizsgálatot, az ezt lezáró jelentésében alkotmányos visszásságot nem állapított meg.
Panaszos ezt követően ismételten az országgyűlési biztoshoz fordult segítségért, beadványában a borsodnádasdi önkormányzat eljárását sérelmezte egyrészt szomszédja - engedély nélkül épített - szennyvíztárolójával, másrészt több, el nem bírált szociális támogatások iránti kérelmével  kapcsolatban.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált tisztességes eljáráshoz való jog, valamint a jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye sérelmének gyanújával indult.
Ennek során 2001. június 15-én a panasszal kapcsolatban tájékoztatást kértem az önkormányzat jegyzőjétől, melyet 2001. augusztus 1-én -  már soron kívüli ügyintézést kérve - megsürgettem. 2001. augusztus 7-én a jegyző telefonon megkereste hivatalomat és arról tájékoztatott, hogy az ügyintéző szabadsága miatt a válaszlevelet csak késedelmesen tudja küldeni.
Tekintettel arra, hogy erre szeptember végéig nem került sor, 2001. október 2-án ismételten tájékoztatást kértem a jegyzőtől. Megkeresésemben felhívtam figyelmét arra, hogy amennyiben továbbra sem kapok választ, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) alapján felettes szervét, a Borsod-Abaúj-Zemplén  Megyei Közigazgatási Hivatalt kérem fel az ügyben vizsgálat lefolytatására. 2001. október 16-án kelt levelében a jegyző arról tájékoztatott, hogy panaszos 2001. január 22-én Tarnalelesz Községben állandó lakóhelyet létesített, ezért Borsodnádasd Város Önkormányzatának az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) alapján nincs illetékessége az üggyel kapcsolatban.

A ügy jogszabályi háttere
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
(2) Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti.
(3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
6. § (1) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, az eljárásra illetékes
a) az a közigazgatási szerv, amelynek területén az ügyfél állandó vagy ideiglenes lakóhelye (székhelye, telephelye) van;

191/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról
16. § (1) A hivatalvezető ellenőrzési feladat- és hatáskörében
d) ellenőrzi - a fővárosi, megyei ügyészséggel egyeztetett ellenőrzési terv és program szerint - a területi államigazgatási szervek tevékenységében az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény hatályosulását, hatósági tevékenységük jogszerűségét;
21. § A hivatalvezető, felhatalmazása alapján az igazgatási szerv vezetője - a hivatal feladatainak ellátása érdekében - az államigazgatási feladatokat ellátó, államigazgatási hatáskörrel, hatósági jogkörrel rendelkező helyi önkormányzati szervek vonatkozásában jogosult
b) a polgármesteri hivatalnál, körjegyzőségnél, megyei közgyűlés hivatalánál, fővárosi főpolgármesteri hivatalnál felettes szervként ellenőrzést tartani.

A vizsgálat megállapításai
Az eljárás során az Obtv. 18. §-ának (2) bekezdése alapján tájékoztatást kértem a szennyvíztározó engedélyezésével, az ezzel összefüggő esetleges panaszokkal, valamint a szociális támogatásokkal kapcsolatban. A megkeresésre csak négy hónap elteltével érkezett válasz. Ez azonban a feltett kérdésekkel nem foglalkozott, csak arról tájékoztatott, hogy panaszos ez év elejével más községben létesített lakóhelyet, ezért az ügyben az Áe. szerinti illetékesség hiányában Borsodnádasd Önkormányzata nem tud eljárást lefolytatni. 

Az országgyűlési biztos megkeresése egy 2001-et megelőzően lefolytatott üggyel kapcsolatos tájékoztatásra és az ennek kapcsán keletkezett iratok megküldésére irányult. Ekkor panaszos Borsodnádasdon lakott, az Áe. szabályai - az eljárásra illetékes az a közigazgatási szerv, amelynek területén az ügyfél állandó vagy ideiglenes lakóhelye van (Áe. 6. paragrafus) - alapján ez az önkormányzat volt illetékes az ügyben, ezért csak innen tudtak volna felvilágosítást adni a panasszal kapcsolatban. Mindezek alapján a megkeresésre adandó válasszal kapcsolatban nem érdemi információ az, hogy az önkormányzat nem illetékes az ügyben.
A jegyzőtől eljárás lefolytatását nem kértem.
Új tény azonban az országgyűlési biztos számára, hogy panaszos 2001. januárjában elköltözött a településről. Érthetetlen, hogy erről a jegyző miért nem tájékoztatott már az első - június 15-i - megkeresést követően. Ebben az esetben a vizsgálatot már több, mint negyed éve le lehetett volna zárni.

A jegyző azáltal, hogy megkeresésemre több, mint négy hónap elteltével válaszolt, valamint ez a levél sem a feltett kérdésekre adott választ, sértette az országgyűlési biztosnak az Obtv.-ben meghatározott vizsgálati jogosultságát, valamint korlátozta alkotmányos feladatai ellátásában. Ezáltal az Alkotmányban deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott.
Azonban az a tény, hogy panaszos a városból elköltözött és erről az országgyűlési biztost nem tájékoztatta, a vizsgálat megszüntetésének alapjául szolgál, ezért az ügyben ajánlással nem élek.
. 
Felhívom azonban a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének figyelmét a jegyző eljárására, azzal, hogy a fővárosi és megyei közigazgatási hivatalokról szóló 191/1996. (XII. 17.) kormányrendelet szerinti - soron következő - ellenőrzése során az országgyűlési biztos által tapasztaltakra hangsúlyosan figyeljen.

Budapest, 2001. október

Lenkovics Barnabás