OBH 5280/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss A.
Tárgy: önkormányzat segélyezési eljárása

Az eljárás megindulása:
	Panaszos hivatalomhoz intézett levelében sérelmezte, hogy Apc község képviselő-testülete fűtéskorszerűsítési támogatás iránti kérelmét elutasította, a döntés azonban indokolást nem tartalmazott. A panaszos a határozat kézhezvételét követően telefonon kereste meg az önkormányzat jegyzőjét, akitől azt a tájékoztatást kapta, hogy a kérelem elutasítására azért került sor, mert 1993-ban már kapott az önkormányzattól fűtés korszerűsítésére támogatást. A panaszos a jegyzőtől kapott szóbeli tájékoztatást nem tudja kérelme elutasításának indokaként elfogadni, mert 1993-ban nem az önkormányzattól, hanem a MEOSZ-tól kapott támogatást.

A megállapított tényállás:
	Apc község jegyzője megkeresésemre arról tájékoztatott, hogy a panaszos 1993-ban valóban a MEOSZ segítségével szereltette be otthonába a villanyfűtést, de ehhez a fejlesztési alapot az áramszolgáltatónak az önkormányzat fizette ki, az erre vonatkozó iratokat azonban a polgármesteri hivatal már kiselejtezte, így azokat nem tudta rendelkezésemre bocsátani. 
	A panaszost az önkormányzat 1994-ben lakásfenntartási támogatásban és a mozgáskorlátozottak gépkocsi szerzési támogatásában részesítette. 1999-ben az önkormányzat a panaszos részére 300.000. - Ft kamatmentes kölcsönt ítélt meg, hogy a panaszos mozgáskorlátozottak részére speciálisan kiképzett lakásba költözhessen. A kölcsönt a panaszos végül nem vette igénybe.
	A panaszos 1999-ben benyújtott fűtéskorszerűsítési kérelmét elutasító határozat sem indokolást, sem a jogorvoslati lehetőségről való tájékoztatást nem tartalmazott. 

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:
•	 A Magyar Köztársaság Alkotmánya:
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

•	 Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. (Áe.) :
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
(2) Az ügyfél kérelmére indult eljárásban - jogszabályban meghatározott esetben - a kérelemnek helyt adó határozathoz fűződő jogkövetkezményeket kell alkalmazni akkor is, ha a közigazgatási szerv az előírt határidőn belül a kérelem teljesítését nem tagadta meg.
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,
c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,
d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát.
(2) Ellenérdekű ügyfél hiányában a kérelemnek helyt adó első fokú határozat, továbbá az egyezséget tartalmazó vagy jóváhagyó határozat indokolása és a kérelemnek helyt adó első fokú határozatban a jogorvoslatról való tájékoztatás is mellőzhető.
(3) A határozatot külön íven kell megszövegezni, illetőleg jegyzőkönyvbe kell foglalni, vagy az ügyiratra kell feljegyezni. Külön íven kell megszövegezni a határozatot, ha azt kézbesítés útján közlik, vagy ha az ügyfél kérelmére a kihirdetett határozatot neki megküldik.
(4) A jegyzőkönyvbe foglalt vagy az ügyiratra feljegyzett határozatban nem kell feltüntetni az (1) bekezdés a) és d) pontjában foglalt adatokat, ha azok az iratból kitűnnek.
(5) Jogszabály elrendelheti, hogy a közigazgatási szerv a döntését az erre a célra rendszeresített okiraton adja ki.

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos fűtéskorszerűsítési támogatás iránti kérelmét elutasító határozatát Apc község képviselő-testülete nem indokolta, a határozatban a panaszost a jogorvoslat lehetőségéről nem tájékoztatta. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. 43. §-a meghatározza a közigazgatási szerv határozatának kötelező tartalmi kellékeit. Ezek a tartalmi kellékek tulajdonképpen eljárási garanciák, melyeknek betartása elengedhetetlen feltétele az Alkotmány 2. §-ában deklarált jogállamiság részét képező jogbiztonsághoz való jog érvényesülésének. Az eljárási garanciák biztosítása, az azokra vonatkozó előírások betartása teszi kiszámíthatóvá és ezzel alkotmányossá a közigazgatási szervek - jelen esetben az önkormányzat - jogalkalmazói tevékenységét. Az Alkotmány 57. §-a valamennyi állampolgár számára biztosítja a jogorvoslathoz való jogot. A jogorvoslati lehetőség kimerítéséhez nem csak a jogorvoslat léte,  hanem annak ismerete is szükséges, ezért e tekintetben a közigazgatási szerveket - az Áe. rendelkezéseinek megfelelően - tájékoztatási kötelezettség terheli. Mindezek alapján megállapítom, hogy Apc község önkormányzata a határozat indokolásának és a jogorvoslat lehetőségéről való tájékoztatásnak az elmulasztásával az Alkotmány 2. §-ban deklarált jogállamisággal és  az Alkotmány 57. §-ában  foglalt jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
	Ami a panaszos kérelmét elutasító határozat anyagi jogi tartalmát illeti megállapítom, hogy a fűtéskorszerűsítési támogatásra vonatkozó döntés - a hatályos jogi szabályozás szerint - az önkormányzat mérlegelési jogkörébe tartozik, így az ilyen irányú kérelem tárgyában az önkormányzat sem pozitív, sem negatív tartalmú döntés meghozatalára nem kötelezhető. Ebből a szempontból tehát nincs jelentősége annak, hogy a panaszos 1993-ban a fűtés korszerűsítésére az önkormányzattól vagy a MEOSZ-tól kapta-e a támogatást. Akár kapott a panaszos az önkormányzattól korábban támogatást, akár nem, az önkormányzat a kérelmet bármikor elutasíthatja, az elutasítást azonban indokolni köteles. (Megjegyzem, hogy a fűtéskorszerűsítési támogatás egyszeri támogatás.)

Ajánlás:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. §-a alapján a megállapított alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében az alábbi kezdeményezést teszem:
	Felkérem Apc község polgármesterét, hogy hívja fel a képviselő-testületet a határozat indokolásának és a jogorvoslati lehetőség igénybe vételéről való tájékoztatásnak a pótlására, valamint a jövőben a hasonló visszásságok előidézésének elkerülésére.

Budapest, 2000. augusztus 22.

Gönczöl Katalin