OBH 5273/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása 

A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a nyíregyházi jegyző nem intézkedik a szomszédja engedély nélküli építkezésével kapcsolatos beadványára.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 16 §. (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos joggal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 13. § (1) bekezdés A Magyar Köztársaság biztosítja  a tulajdonhoz való jogot,
Alkotmány 57. § (5) bekezdés  A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. 
Alkotmány 2. § (1) bekezdés A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam

Alkalmazott jogszabályok

1957. évi IV. tv  Az államigazgatási eljárás általános szabályairól (továbbiakban: Áe.)
1997. évi LXXVIII. tv. az épített környezet alakításáról és védelméről (továbbiakban: Étv.)
46/1997. (XII.29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról (továbbiakban: rendelet)

Megállapított tényállás:
Eljárásom során tájékoztatást kértem a nyíregyházi jegyzőtől, mivel a panaszos elsősorban az eljárás elhúzódását sérelmezte. A nyíregyházi jegyző válaszából megállapítottam, hogy kérelemre engedélyt adott a panaszos szomszédja részére családi ház építésére. Az építtető becsatolta a szomszédos ingatlan tulajdonosainak a fellebbezési jogukról lemondó nyilatkozatait. Az építkezés megkezdődött. Ezt követően a panaszos bejelentette az építésügyi hatóságnak, hogy fellebbezési jogáról való lemondását visszavonja, mert az engedélyes nem a tervnek megfelelően építkezik és ezért fellebbezést nyújt be. Az elsőfokú hatóság a beadványt fellebbezésnek tekintette és azt az  iratokkal együtt felterjesztette elbírálásra a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatalnak. A másodfokú hatóság megállapította, hogy a panaszos beadványa nem fellebbezés, hanem egy engedélytől eltérő építkezés bejelentése. Utasította ezért az elsőfokú hatóságot az építésrendészeti eljárás lefolytatására. A jegyző az eljárást megindította, azonban a panaszos elfogultsági indítványa miatt - amelyben más hatóság kijelölését kérte - már nem fejezte be. A megyei közigazgatási hivatal a kérelem alapján Nagyhalász Város jegyzőjét jelölte ki az új eljárás lefolytatására. 

A vizsgálat megállapításai:
A nyíregyházi jegyző válaszát követően tájékoztatást kértem a nagyhalászi jegyzőtől, valamint a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivataltól, miután az ügyre vonatkozó iratok a kijelölés alapján már a másik hatóságnál voltak, valamint, mert az építésrendészeti eljárásról csak a kijelölt jegyzőtől kaphattam információt. A nagyhalászi jegyző megküldte az építési engedélyezési eljárás során keletkezett, a panasz vizsgálatához szükséges iratokat. A rendelkezésre álló iratokból megállapítottam, hogy az építtető a határozat kiadása előtt csatolta a szomszédos ingatlan tulajdonosainak a fellebbezési jogukról való lemondást tartalmazó nyilatkozatait. Az elsőfokú hatóság az építési engedélyt 1999. június 21-én kelt határozatával adta meg, az építkezés július 1-én megkezdődött. A panaszos fellebbezésnek  nevezett július 27-én írt beadványa  tartalma szerint az engedélytől eltérő építkezés bejelentése. Ezért a megyei közigazgatási hivatal helyesen állapította meg, hogy - mivel az Áe. 16. § (3) bekezdése alapján a beadványokat tartalmuk szerint kell elbírálni -  az iratok felterjesztése indokolatlan volt. Bár az engedélyt megadó hatóság a beadvány alapján augusztus 19-én kelt levelében a kivitelezési munkálatokat leállította, ezt követően az iratoknak a másodfokú hatóságtól való visszaérkezéséig nem ellenőrizte, hogy felszólításának az építtető eleget tett-e, és ha nem, további intézkedéseket kellett volna tennie. Tekintettel arra, hogy jelen esetben az építtető  az engedély jogerős záradékolása előtt megkezdte az építkezést, nem releváns, hogy még el is tért az engedélyezett, de záradékkal el nem látott  tervektől a kivitelezés során. A  rendelet 23. §. (1) bekezdése értelmében az építtető csak jogerős és végrehajtható építési engedély és az ahhoz tartozó  - engedélyezési záradékkal ellátott - építészeti-műszaki tervdokumentáció alapján, az engedély érvényességi időtartama alatt, továbbá saját felelősségére építkezhet.  Azzal, hogy a nyíregyházi jegyző a szabálytalan építkezés tudomására jutásától számítva csak hónapokkal később indította meg az építésrendészeti eljárást ( a panaszos bejelentésekor az építésügyi hatóságaknak tudomása volt arról, hogy nem látta el az engedélyt jogerősítő záradékkal), az Alkotmány 13.  (1) bekezdésében biztosított tulajdonhoz fűződő és az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonsággal szervesen összefüggő tisztességes eljárás követelményével kapcsolatban visszásságot okozott. Az építésrendészeti eljárás lefolytatására kijelölt nagyhalászi jegyző válaszával együtt megküldte az ügyben hozott határozatát és arról tájékoztatott, hogy a panaszos a döntés ellen fellebbezést nyújtott be.
A feltárt alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot a Szabolcs- Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal intézkedése alapján a Nagyhalászi jegyző orvosolta,  ezért a konkrét ügyben ajánlást nem teszek. A megyei közigazgatási hivatal megkeresésemre arról tájékoztatott, hogy a fellebbezési eljárás hivatalában folyamataban van. Megküldte egyidejűleg a jegyzőnek írt észrevételét, amelyben rámutatott arra, hogy a panaszosnak és az ügyben szereplő további érdekelteknek a határozat meghozatal előtti, a fellebbezési jogról való lemondását nem fogadhatta volna el érvényesnek. Az Áe. 62. § (1) bekezdése alapján ugyanis az ügyfél az ügy érdemében hozott elsőfokú határozat ellen fellebbezhet. Rámutatott arra is, hogy "az első fokú építésügyi hatóságnak kötelessége lett volna ezen szabálytalanság észlelése során az építtető és a nyilatkozattevők - mint szomszédok - részére a hivatkozott jogszabályban előírt megfelelő tájékoztatás, illetve figyelemfelhívás."
Ismeretes, hogy az első- és a másodfokú hatóságok általában elfogadják az intézkedést kérő beadványokkal egyidejűleg, illetőleg a döntést tartalmazó határozat meghozatala előtt előterjesztett, a fellebbezési jogról való lemondást tartalmazó nyilatkozatokat. Ez az előírás azt jelenti, hogy a határozat tartalma megismerését követően (legkorábban a kézhezvételkor, illetőleg a határozat kihirdetésekor) nyílik meg a jogorvoslati jog. Nem létező jogról pedig nem lehet lemondani. Ezért  a kialakult gyakorlat jogszabálysértő és a jogbiztonsággal összefüggésben visszásságot okoz, hiszen veszélyezteti az Alkotmány 57. §. (5) bekezdésében biztosított jogorvoslathoz fűződő alkotmányos jog maradéktalan érvényesülését.

A fentiek alapján felhívom a Nyíregyháza Megyei Jogú Város Önkormányzata jegyzőjének figyelmét arra, hogy a jövőben mind az eljárási, mind az anyagi jogi szabályokat maradéktalanul tartsák be, különös tekintettel az érdekeltek nyilatkozatai érvényességére.

Budapest, 2000. február 29.

Gönczöl Katalin