OBH 5131/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kertész Éva

Az Alkotmány 2. §. (1) bekezdésében deklarált jogállamisággal, a tisztességes eljárással, valamint a 70/E. §-ban deklarált szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság  nem okozott visszásságot a rokkantsági nyugdíjból – gyermektartásdíj és családi pótlék levonása jogcímén –  végzett levonásai során. 

Az eljárás megindítása
A panaszos beadványában a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság eljárását sérelmezi, amelynek során nyugdíjából többféle tartozását vonják. A gyermektartás címén levont összegek jogosságát kifogásolja. 

Az eljárás megindítása a beadványhoz csatolt dokumentumok alapján történt. 

Az érintett szerv vezetőjét az ügy vizsgálatára kértem fel. 

A megállapított tényállás
Panaszos 1983. október 23-óta rokkantsági nyugdíjban részesül. A nyugdíj folyósítása a megállapítás időpontjától 1996. június 1-jéig levonás nélkül történt. 

Panaszosnak élettársi kapcsolatából 1986. október 3-án lánygyermeke született. Az élettársak között a gyermek elhelyezésére peres eljárás volt folyamatban. Ténylegesen a gyermek 1996. július 9-ig a panaszosnál volt, annak ellenére, hogy 1994-ben a bíróság az apánál helyezte el, és ezzel egyidejűleg 1995. június 1-jétől a mindenkori jövedelme 20 %-át kitevő, de legalább 1.000.- Ft alapösszegű gyermektartásdíj megfizetésére kötelezte az anyát, vagyis panaszosunkat. 

1996. július 1-jétől a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság az ítélet alapján kiadott letiltó végzés alapján gyermektartásdíj-levonást teljesít a panaszos nyugdíjából. 

1998. november 11-én újabb letiltó végzés (40. VH. 8344/1998/2.) érkezett a panaszolt szervhez, mely szerint a panaszos 70.000.- Ft főkövetelést, kamatokat és az államnak járó 2000.- Ft (kettőezer forint) illetéket köteles megfizetni. 

A gyermektartásdíj mellett erre a letiltásra is meg kellett kezdeni a levonást. 

1999. január 1-jétől a többféle tartozás miatt a levonás a mindenkori nyugdíjminimum érintetlenül hagyásával történik. 

Amikor a Debreceni Városi Bíróság 33.P.24.969/94/12. számú ítéletével a gyermeket az apánál helyezte el, és a nyugdíjas anyát gyermektartásdíj fizetésére kötelezte, a folyósító szerv a családi pótlék folyósítását értelemszerűen megszüntette. Az anya azonban hatósági bizonyítvánnyal igazolta, hogy a gyerek az ő háztartásában él, így a családi pótlék folyósítását a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság folytatta. 

1999. április 12-én kelt ítéletével a Debreceni Városi Bíróság panaszosunk keresetét – amelyet volt élettársa ellen terjesztett elő – elutasította. E per tárgya: élettársának jogalap nélküli gazdagodása a gyermek után jogtalanul felvett járandóságok okán. 
Panaszos úgy vélte, mivel a gyermekről lemondott, 1997-től kezdődően tartásdíj fizetési kötelezettsége nincs. A bíróság megállapította, hogy erre vonatkozó kereseti kérelme panaszosunknak alaptalan. Arról azonban rendelkezett, hogy az 1996. június 9. napjáig fizetett tartásdíjat, mint túlfizetést a folyó tartásdíj összegébe részletekben számolja be a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság. Ezen bírói ítéletet figyelembe véve a folyósító szerv vezetője ismételten átszámoltatta a kérdéses időszakra folyósított családi pótlékot és az előírt tartozást. A korábban tisztázatlan időszakra a levont összegeket visszautaltatta. 

Az ügy jogszabályi háttere 
A Csjt. 69/A. §. (1) bekezdése és a 69/C. §. (1) bekezdése; az 1990. évi XXV. törvény, valamint a végrehajtására kiadott 68/1995. (VI.17.) Kormányrendelet; az 1998. évi LXXXIV. törvény, valamint a végrehajtására kiadott 223/1998. (XII.28.) Kormányrendelet a családok támogatásáról. 

Érintett alkotmányos jog
•	Az 1949. évi XX. törvény 2. §. (1) bekezdése: A jogbiztonságból következő tisztességes eljáráshoz való jog. 
•	Az 1949. évi XX. törvény 70/E. §-a: Jog a szociális biztonsághoz betegség, öregség, rokkantság esetén.
•	Az 1949. évi XX. törvény 70/E. § (2) bekezdése: “A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.”
•	Az 1949. évi XX. törvény 70/J. §-a: A Magyar Köztársaságban a szülők, gondviselők kötelesek kiskorú gyermekük taníttatásáról gondoskodni. 
•	Az 1949. évi XX. törvény 67. § (1) bekezdése: A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges. 

A vizsgálat megállapításai
A nyugdíjfolyósító szerv – a vizsgálat megállapításai alapján – az eljáró bíróságok ítélete és az ezek alapján keletkezett letiltó végzések alapján végezte a rokkantnyugdíjas panaszos járandóságaiból a levonásait.

Visszásságot nem okozott eljárása során az Alkotmány 2. §-ában deklarált tisztességes eljárással és a 70/E. §-ban deklarált szociális biztonsággal összefüggésben. A levonásokat a mindenkori nyugdíjminimumra tekintettel és a fent kiemelt alkotmányos jogokra, a gyermek jogaira tekintettel – a bíróság által megszabott módon – végzi. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 19. §. (1) bekezdése alapján a panaszost e jelentés megküldésével értesítem. 

Budapest,  2000. május 18.

Gönczöl Katalin