OBH 5113/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Az ürömi panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában a lakóháza közelében lévő szennyvízátemelőből áradó bűzt sérelmezte.

Mivel a rendelkezésemre álló információk alapján felmerült az egészséges környezethez való jog sérelme, vizsgálatot indítottam.
Eljárásom során megkerestem Üröm Község Polgármesteri Hivatalának jegyzőjét, akitől álláspontjáról, illetve megtett intézkedéseiről kértem tájékoztatást. Ezt követően a Duna-menti Regionális Vízművek Rt. /DMRV/ Duna Jobbparti Üzemigazgatóságának üzemigazgatóját az alábbi kérdések megválaszolására kértem:
- a panaszos lakóházának közelében lévő átemelőből miért árad ki a bűz,
- a csatornahálózat kiépítése óta hány alkalommal fordult elő olyan műszaki meghibásodás, melynek következtében az Úttörő utca egy részét elöntötte a szennyvíz,
- mi okozza (okozhatja) a berendezés hibáját,
- milyen intézkedéseket tettek a visszatérő jelenség megszüntetésére.

A válaszok ismeretében a település jegyzőjétől kértem további felvilágosítást.

A megállapított tényállás

A polgármesteri hivatal jegyzője válaszában arról tájékoztatott, hogy az Úttörő utcai szennyvízátemelő meghibásodásával a hivatal folyamatosan foglalkozik.

A válaszlevélhez mellékelt 1999. november 1-jén kelt és a panaszos által is aláírt jegyzőkönyv szerint 1999. október 31-én a reggeli órákban az Úttörő utcai szennyvízátemelő szivattyúja elromlott és emiatt az Úttörő utca egy részét elöntötte a szennyvíz. A DMRV a műszaki meghibásodást még a probléma keletkezésének napján megállapította. Az érintett lakók a polgármesteri hivatal intézkedését kérték, hogy kizárható legyen a jövőben a szennyvízszennyezés. A polgármesteri hivatal a DMRV-nél történő intézkedésre tett ígéretet.

Az 1999. november 9-én a polgármesteri hivatalban felvett jegyzőkönyv tartalmazza a Vízművek álláspontját. Eszerint az átemelő utóbbi időben bekövetkezett üzemzavarai vélhetően idegenkezűség miatt következtek be. A bejelentésre kivonuló ügyeletes ugyanis három alkalommal tapasztalta az elmúlt időben, hogy a szivattyú üzemszerű működését biztosító úszószintkapcsolók közül az egyiket leakasztották a helyéről. Ez olyan következménnyel jár, hogy a rendszer levegőssé válik és a szennyvizet továbbítani nem tudja. A légtelenítés után, az úszókapcsoló visszahelyezését követően az idegen beavatkozás elkerülése érdekében az akna fedlapját lezárták. Ezen a napon a hivatal kezdeményezésére helyszíni szemlére került sor.

1999. november 27-én feltehetően a szennyvízátemelő meghibásodása miatt az Úttörő utca egy szakaszát ismét elöntötte a szennyvíz, amely a vízelvezető árkokon átbukva befolyt az ingatlanokra.

1999. december 3-án este, majd 4-én délután lakossági bejelentés történt, hogy az átemelő szivattyúk leálltak és a mélyebben fekvő házak csatorna aknáin keresztül a szennyvíz feltört és elöntötte az utca egy részét és a lakóházak kertjeit. A DMRV szakemberei megállapították, hogy dugulás okozta a meghibásodást, amelyet rövid időn belül elhárítottak, a járdát megtisztították és fertőtlenítették. Az Önkormányzat megjelent képviselői kérték a DMRV szakembereit, hogy sürgős és végleges megoldást keressenek a rendszeresen visszatérő probléma megoldására.

Üröm község polgármestere az 1999. december 8-án kelt levelében sürgős intézkedésre kérte a DMRV üzemigazgatóját.

A Vízművek üzemigazgatója válaszában azt közölte, hogy a legutóbbi üzemzavar alkalmával a szivattyúk nem álltak le, hanem belevegősödtek, ezért nem továbbították a szennyvizet. Emlékeztetett, hogy a nagy nyomóteljesítmény igény miatt a telepen kb. öt méter szintkülönbséggel két szivattyú dolgozik egyszerre és ha az összekötő nyomócsőbe levegő kerül, a szennyvíz továbbítása megszűnik. Ilyenkor légtelenítés után a rendszer újra működőképessé válik. A légtelenítést az ügyeleti szolgálat minden alkalommal elvégezte, a hiba keletkezésének okát azonban nem sikerült feltárni. A szivattyúk tömítettségét a gyártó szakszervízével megvizsgáltatták, a rendszer szerelését átvizsgálták, a kikapcsolási aknaszinérzékelést megkettőzték. Annak érdekében, hogy az átemelő telep szintérzékelőihez és légtelenítő csapjaihoz a saját üzemeltető személyzeten kívül senki ne férhessen hozzá, az aknafedeleket december 5-én lelakatolták. Azóta egy alkalommal történt meghibásodás, ekkor csapágy- és mágneskapcsolócserére került sor az egyik gépnél, szennyvíz elöntés azonban nem fordult elő.

Az üzemzavarok mintegy felében semmilyen hibát nem tapasztaltak, a rendszer újraindítás után rendben üzemelt.

Az Úttörő utcai községi végátemelő igen nagy terhelésű, az ürömi dombok leküzdésével juttatja a szennyvizet és gyakran nagy mennyiségű csapadékvizet a fővárosi hálózatba. A szükséges nyomást két-két szivattyú állítja elő, amelyeknek összehangolt működtetése a szokásosnál bonyolultabb. Az átemelő telep magasabban fekszik, mint a csatlakozó területek egyik-másik lakóingatlana. Elképzelhető az akna vízszintjének valamilyen műszaki okból bekövetkező megemelkedése, ezért a szennyvíz kiömlések csak úgy kerülhetők el, hogy a tisztító aknákat megmagasítják a kertekben.

Az üzemeltető az üzembehelyezést követő hónapokban a szokásos nehézségeket észlelte. Rácsatlakozás előtt a házi szennyvíztárolók tartalmát, illetve a szennyvízszippantó kocsik tartályát a községi csatornahálózatba ürítették, amely kellemetlen szaghatással járt.

Az üzembehelyezés óta az Úttörő utcai szennyvízátemelő telepen 10-12 alkalommal kellett beavatkozni, mert a szivattyúk vízszállítása elégtelen volt.

Az ügy jogszabályi háttere

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 8. § (1) bekezdése úgy szól, hogy a települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen:...a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás...

A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. törvény 4. § (1) bekezdésének e) pontja szerint helyi önkormányzati feladat a vízi közüzemi tevékenység körében a település ivóvízellátása, a szennyvízelvezetés, az összegyűjtött szennyvizek tisztítása, a csapadékvíz elvezetése.
A 13. § (1) bekezdése értelmében a víziközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A víziközművek működtetőit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerződéskötési kötelezettség terheli.

A közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 1. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a közműves ivóvízellátás és a közműves szennyvízelvezetés közüzemi szolgáltatás. A szolgáltatást végző az ivóvízművek, illetőleg a szennyvízelvezető művek üzemeltetésével köteles a víziközmű hálózatba bekötött ingatlan tulajdonosának, illetőleg egyéb jogcímen használójának ivóvizet szolgáltatni, illetőleg az ingatlanon keletkező szennyvizek - továbbá egyesített rendszerű szennyvízelvezetés esetén a csapadékvizek - összegyűjtését, károkozás nélküli elvezetését és tisztítását elvégezni.

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Alkotmány 13. § (1) bekezdése rögzíti, hogy a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A 18. § szerint a Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

A 70/D. § (1) bekezdése deklarálja, hogy a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

A vizsgálat megállapításai

Az országgyűlési biztos az 1993. évi LIX. törvény alapján a hatóságok, illetve közszolgáltatást végző szervek eljárását vizsgálhatja. A közműves szennyvízelvezetés közüzemi szolgáltatásnak minősül.

A panaszos beadványában a lakóháza közelében lévő, a szakhatóságok által nem kifogásolt területen megépített szennyvízátemelőből származó bűzt sérelmezte. A rendelkezésemre bocsátott iratok vizsgálata során kiderült, hogy a bűzhatás mellett problémát jelent az is, hogy a szennyvíz több alkalommal kiömlött.

A DMRV üzemigazgatója szerint a jelenleg alkalmazott szennyvízakna-fedelek nem zárnak légmentesen, ezért bizonyos fokú kellemetlen szag nem kerülhető el. A hermetikusan zárt, nem levegőztetett aknák és csatornák komolyabb veszély forrásai.

A település jegyzője helyszíni szemléje alkalmával kellemetlen szaghatást észlelt.
Az Úttörő utcai átemelő üzemzavarát okozhatja az ún. belevegősödés. Felmerült az illetéktelen beavatkozás lehetősége is, ezt azonban nem lehetett bizonyítani. Kétségtelen viszont, hogy az aknafedelek lelakatolása óta csak egyetlen alkalommal következett be meghibásodás, amikor csapágy- és mágneskapcsoló cserére került sor.

Többször is előfordult, hogy a műszaki problémák következtében felszínre kerülő szennyvíz elöntötte az ingatlanokat, fertőzés- és környezetszennyezés veszélyét teremtve ezzel. A megoldás az üzemeltető álláspontja szerint az lehet, hogy a tulajdonosok megmagasítják a tisztító aknákat a kertekben. Az üzemeltető szakemberei a hibákat minden alkalommal elhárították.

Szennyvízkiömlésre általában a heves esőzések után kerül sor, amikor a rendszer képtelen megbirkózni a nagymennyiségű csapadékkal. Üröm község jegyzője elmondta, hogy szakértői vélemény szerint alulméretezett az átemelő szivattyú. További problémát jelent, hogy a lakosság gyakran juttatja a csapadékvizet a rendszerbe.

Az Önkormányzat új, nagyobb teljesítményű szivattyúk megvásárlását határozta el. Ezek kivitelezésére a közeljövőben sor kerül.

Az országgyűlési biztosnak az elsődlegesen műszaki jellegű probléma megoldására nincs lehetősége. A konkrét ügyben azt kellett feltárnom, hogy az intézkedésre hivatott szervek megtettek-e mindent a probléma orvoslására.

Megállapítottam, hogy az ürömi önkormányzat több alkalommal is jelezte a problémát az üzemeltetőnek. A kialakult állapot javítását - remélhetőleg megoldását - szolgálja az új szivattyúk vásárlására vonatkozó határozott szándék is. Álláspontom szerint a polgármesteri hivatal a problémát megfelelően kezeli, annak megoldására törekszik, ezért eljárásával összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság nem merült fel.

Az üzemeltető, vagyis a DMRV feladata a rendszer működtetése, az adódó műszaki problémák elhárítása, a hálózat karbantartása. Információim szerint a DMRV a meghibásodásokat elhárította, az üzemeltetést figyelemmel kíséri.

Bár az érintett szervek eljárásával kapcsolatban alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem észleltem, megállapítottam, hogy a szennyvíz esetenkénti kiöntése veszélyezteti az érintett lakóknak az egészséghez és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát. Az átemelőből kiáramló, a panaszos által sérelmezett és a jegyző által megerősített kellemetlen szag zavarja a lakókat.

Az új, nagyobb teljesítményű szivattyúk üzembehelyezésével a szennyvíz-kiöntések remélhetőleg megszűnnek az Úttörő utcában.
A kellemetlen szaghatás miatt felkérem a tulajdonost és az üzemeltetőt, hogy akár a megfelelő szakértők bevonásával kíséreljék meg kideríteni a bűzhatás okát és lehetőség szerint megszüntetni azt.

Budapest, 2000. május 30.

Gönczöl Katalin