OBH 5101/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Panaszos, társai nevében is (panaszos) az Országgyűlési Biztosok Hivatalában rögzített panaszbeadványában azt sérelmezte, hogy most "az FM Hivatal -azokat a földeket is - pályáztatni kívánja, (hogy ki melyik táblában kéri a földet kimérni)" melyeket részarányuk terhére nekik 1990-ben a Tsz. közgyűlése határozattal kiadott, s amelyeket azóta is használnak e földek kimérése (megosztása) nélkül. 

A panaszbeadvány alapján a jogbiztonsághoz való jog (Alkotmány 2. § (1) bek.), valamint a tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. § (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el.

Tájékoztatás és iratok megküldése céljából az ügyben megkerestem az FVM Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Földművelésügyi Hivatalát (FM Hivatal), valamint a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kárrendezési Irodát (Kárrendezési Iroda).

Megállapított tényállás

Panaszos beadványában előadta, hogy "Már 1999-ben kérték a Tsz.-től a részaránytulajdon kiadását. Akkor ezeknek a területeknek egy kisebb részét - közgyűlési határozattal - ki is adta a Tsz. Azóta a panaszos és a többi részaránytulajdonos a földet folyamatosan használja. A Földhivataltól írásban kérték a terület kimérését, azonban időhiányra és a sok munkára hivatkozással nem mérték ki. A Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Hivatal most viszont - ezt a területet is - pályáztatni kívánja, hogy ki, melyik táblában kívánja kiméretni a földet. Teszik ezt arra hivatkozással, hogy a Földkiadó Bizottság működése megszűnt. Az újból történő kijelölésbe a tulajdonosok nem tudnak belenyugodni, elsősorban azért mert azt tapasztalják, hogy annak során a törvényi előírásokat, az FVM koordinátora, operátora, valamint az általuk bevont ügyvédek nem tartják be (így pl. a kiadás sorrendjére vonatkozót sem)."

Panaszos szerint az FM Hivataltól konkrét tanácsok is intézkedés helyett egy tájékoztató levelet kaptak, hogy mi a törvényes eljárás a részaránykiadás során. Panaszos gyanítja, hogy "beadványukat el sem olvasták". Panaszos az országgyűlési biztostól a panaszbeadvány kivizsgálását, és azt kéri, hogy járjon el a jogsértő hatóságokkal szemben, s helyezze vissza jogaiba, hiszen a Tsz. közel tíz éve közgyűlési határozattal adta ki a földet számukra." 

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

Az 1990. évi IX. törvény 3. §-ának (2) bekezdés c) pontja úgy rendelkezett, hogy "A volt tag (örököse) továbbá más földtulajdonos részére a bevitt földdel azonos értékű földet, kérelmére ki kell adni." E rendelkezés alapján lehetővé vált, hogy az idézett törvényhelyben megjelöltek kérjék a Tsz.-től, hogy a Tsz.-be bevitt föld nevükön nyilvántartott aranykorona értékével azonos aranykorona értékű helyrajzi számmal ellátott, a természetben meglévő konkrét földet adjon ki a Tsz. a jogosultak részére. 

Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1972. évi 31. törvényerejű rendelet (tvr.) 14. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "Az ingatlanhoz kapcsolódó jog vagy tény keletkezését, módosulását, illetve megszűnését kérelemre kell bejegyezni."

A (2) bekezdés pedig úgy szól, hogy "A bejegyzést a jogszabályban meghatározott határidőn belül - ha jogszabály másként nem rendelkezik, vagy a felek megállapodásából más nem következik - az köteles kérni, aki ezáltal jogosulttá válik. Kérheti a bejegyzést az is, akinek ez a bejegyzett jogát érinti."

A Tsz. közgyűlése által kiadott föld tulajdonosaivá a jogosultak akkor válhattak volna, ha a közgyűlési határozattal kiadott föld telekkönyvi bejegyezhetősége érdekében a föld műszaki megosztását (megosztási vázrajz készítés, vázrajz záradékolása, föld kimérése) elvégeztették volna, s a megosztási vázrajz és a Tsz. közgyűlési határozat csatolásával a jogosultak kérték volna az illetékes földhivataltól a közgyűlési határozatban feltüntetett, s a megosztási vázrajznak megfelelő föld tulajdonjogának az ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzését,  s a földhivatal a hozzá benyújtott kérelem és a már említett mellékletei alapján a tulajdonjogot - a tvr. rendelkezései szerint - az ingatlanra a jogosultak javára bejegyezte volna. Ebben az esetben a közgyűlési határozattal a jogosultak részére kiadott föld már kikerült volna a Tsz. használatából, s ezért ez esetben az említett földet a földalapok képzésénél már nem lehetett volna figyelembe venni. 

A panaszbeadványból kitűnik, hogy a részaránytulajdon kisebb részét adta ki a Tsz. közgyűlési határozattal, azonban a földmérést (az ingatlan megosztását) a Földhivatal a sok munkára hivatkozással nem végezte el. Panaszos pedig a beadványában említett közgyűlési határozatnak (melyet beadványához nem csatolt) megfelelő megosztási vázrajzot nem készíttetett, s említést sem tesz arról, hogy kérte volna a földhivataltól a közgyűlési határozat alapján a záradékolt vázrajz csatolásával az ingatlan tulajdonjogának nevére történő bejegyzését. Az azonban megállapítható volt, hogy panaszos 1999. március 16-án keltezett, törvényes határidőben benyújtott, majd a földkiadási kérelméhez csatolt és a Mátészalkai Körzeti Földhivatal által 1999. május 5-én bélyegző lenyomatával ellátott és a panaszos részaránytulajdonát feltüntető 4/1055. számú Tsz. különlapon nincs olyan bejegyzés, hogy részaránytulajdonának mértéke azért csökkent volna, mert abból korábban a Tsz. által határozattal kiadott aranykorona értékű földre tulajdonjogát az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték volna. 

Az eddig leírtak panaszos azon kifogásának jogszerűségét - hogy az FM Hivatal olyan földeket is bevon a földkiadási eljárásba, melyeket neki már korábban a Tsz. közgyűlési határozattal kiadott - az idézett jogszabályok és tények nem támasztják alá. 

Az viszont megállapítható volt, hogy panaszosnak a Mátészalkai Földkiadó Bizottsághoz címzett és 1999. III. 20. napján kelt levelében megjelölt - mátészalkai 0152/1. helyrajzi számú és a 0152/4. helyrajzi számú , valamint a 079/4. helyrajzi számú - ingatlanok, melyeket úgy tüntetett fel, hogy azokból a Tsz. neki már 1991. február 9-én kelt közgyűlési határozattal részaránytulajdonuk jelentős részét kiadta - szerepelnek a krasznamenti Tsz. földalapelkülönítési tervezetében, mely tervezet a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Bíróság 1.Pf.20236/1998/5. számú és 1999. I. 19. napján kelt ítélete alapján jogerőssé vált. Az FM Hivatal pedig a vizsgálat megállapításai szerint az említett jogerős bírósági ítélettel a Megyei Kárrendezési Hivatal részére 1996. június 3-án jóváhagyásra megküldött és a Kárrendezési Hivatalnál 566-4/1996. szám alatt iktatott földalapelkülönítési tervezetben (az ingatlan fekvése, helyrajzi száma, művelési ága, területe és aranykorona értéke szerint) feltüntetett földekre folytatja a földkiadási eljárást.

A vizsgálat megjegyzi, hogy az országgyűlési biztos hatásköre a hatóságokra és a közszolgáltató szervekre, valamint - a bíróságok kivételével - az igazságügyi  szervekre terjed ki, s mivel a Tsz. ilyennek nem tekinthető, ezért a Tsz. közgyűlési határozatával panaszos részére teljesített földkiadást hatáskör hiányában nem vizsgálhatja. 

A vizsgálat azonban megállapítja, hogy mivel az FM Hivatal azoknak a termőföldeknek a kiadását végzi, melyek jogerős határozattal a törvényben írt földalapokba kerültek, ezért eljárása panaszos alkotmányos jogait nem sérti akkor sem, ha eljárása során a földalapban lévő olyan helyrajzi számú földek kiadásáról is döntött, melyeket panaszos a Tsz. által részére kiadottként tüntetett fel. Nem volt törvényes akadálya annak, hogy panaszos határidőben beadott földkiadási kérelmében a földkiadás helyéül olyan helyrajzi számú földrészleteket is megjelöljön, (mint ahogy az 152/1., a 0152/4., illetve a 079/2. helyrajzi számú földrészletek esetében tette is) melyeket a Tsz. által már kiadottnak tüntetett fel. Az FM Hivatal, panaszosnak e táblákból is teljesíthet földkiadást az 1993. évi II. törvény rendelkezéseinek betartásával.

Ugyanis az 1993. évi II. törvény panaszosnak lehetőséget biztosít arra, hogy határidőben beadott kérelmében megjelölje, hogy melyik helyrajzi számú táblából kéri részaránytulajdonának megfelelő föld kiadását. Ez azonban nem értelmezhető úgy, hogy panaszos valamennyi részaránytulajdonának megfelelő aranykorona értékű földjét az általa kért helyen kell kiadni. Ugyanis az FM Hivatalnak a földkiadási eljárás során egyebek mellett figyelemmel kell lenni a földkiadási kérelmekben foglaltakon túl a törvény által meghatározott teljesítési sorrendre és a tábla sorrendre is, ütköző kérelmek esetén pedig arra is, hogy a kérelmezők között érvényes egyezség jött-e létre, érvényes egyezség hiányában pedig sorsolás útján kell a földkiadást teljesíteni.  

Panaszos beadványában azt is sérelmezte, hogy a földkiadási eljárásban közreműködők (koordinátor, operátor, ügyvéd) nem tartják be a törvény előírásait. ("Így pl. a kiadás sorrendjére vonatkozó előírást sem.") Az FM Hivatal tájékoztatása szerint panaszos részaránytulajdonának megfelelő aranykorona értékű föld kiadása jelenleg folyamatban van. A részaránytulajdonnak megfelelő föld egy része tekintetében már egyezség született, illetve sorsolást tartottak. Földkiadást teljesítő határozatot azonban az FM Hivatal még nem hozott. E sorsolás, illetve egyezség alapján fogja az FM Hivatal panaszos földkiadást teljesítő határozatát meghozni azt követően, ha az adott helyrajzi számú földrészletből az egyezségben, illetve sorsoláson résztvevők az egyezség alapján, illetve sorsolással meghatározott aranykorona értékű föld műszaki megosztása, a vázrajzok elkészítése és ennek földhivatali záradékolása megtörtént. Panaszos a földkiadást teljesítő határozatok ellen - a kézbesítést követő 8 napon belül  jogorvoslattal élhet a Megyei FM Hivatalnál benyújtott, de a Fővárosi és Pest Megyei FM Hivatalhoz címzett fellebbezéssel, amennyiben úgy ítéli meg, hogy a határozat jogát vagy jogos érdekét sértené. S ha a panaszos a rendes jogorvoslati lehetőséget (fellebbezést) már kimerítette anélkül, hogy sérelmét orvosolták volna - bírósághoz fordulhat, illetve - egy éven belül kérheti az országgyűlési biztostól a sérelmezett határozattal teljesített földkiadási ügy vizsgálatát. Ugyanis panaszos által csak úgy általánosságban megfogalmazott kifogás - anélkül, hogy megjelölte volna, hogy milyen számú FM hivatali határozattal teljesített melyik helyrajzi számú földrészlet kiadása során, és miáltal sértették volna meg az 1993. évi II. törvényben rögzített melyik sorrendet a földkiadási eljárásban közreműködők - nem vizsgálható.

A vizsgálat megállapítja, hogy panaszosnak az 1999. szeptember 17-én, illetve 1999. október 29-én kelt levelére az FM Hivatal 1999. október 7-én, illetve 1999. december 14-én - a törvényes határidőn belül - írásban válaszolt.

Tekintettel arra, hogy a vizsgálat olyan jogsértést, illetve annak veszélyét nem állapított meg, mely az országgyűlési biztos intézkedését igényelné, ezért a beadványt részben az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság hiánya miatt, részben hatáskörhiány miatt el kellett utasítanom.

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint az FVM Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Földművelésügyi Hivatalának vezetőjét, illetve a Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Kárrendezési Iroda vezetőjét is tájékoztattam.

Budapest, 2000. április 10.

Dr. Polt Péter