OBH 5072/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Váczy Ernőné

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben nem okoz visszásságot, ha az adóhatóság - önadózás esetében - az adóhátralék és késedelmi pótlék tartozás iránti kérelmét elutasítja, mert azt a panaszos a költségvetés számára már befizette.

	Panaszos beadványában az APEH Bács-Kiskun Megyei Igazgatóságának azon határozatát sérelmezte, amelyben az adótartozás mérséklése iránt benyújtott kérelmét elutasította. Álláspontja szerint azért került méltánytalan helyzetbe és azért kellett késedelmi pótlékot fizetnie, mert a korábbi adóhatósági vizsgálat során a hivatal munkatársa nem tárta fel az általa elkövetett hibát, amelyet egyébként akkor azonnal helyesbített volna, hanem csak egy évvel későbbi ellenőrzés kapcsán marasztalták el korábbi tévedéséért.
	Vizsgálatot folytattam le, amelynek során az APEH elnöke a panaszos ügyében részletes tájékoztatást adott. Eszerint panaszos 1997. évi személyi jövedelemadó bevallásának javítására azért került sor, mert sortévesztés miatt a bevallás hibaágra került és a rendszer megakasztotta annak feldolgozhatóságát. A hibás bevallást pedig - az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény (Art) 24. § szerint - az adóhatóságnak ki kell javítani.
	Panaszos 1998. évi adóbevallásában szintén adóelőleget igényelt vissza, és ekkor ellenőrizték személyi jövedelemadó bevallását.
	Időközben panaszos tartozását befizette arra való hivatkozással, hogy nem volt tisztában azzal, hogy a tartozás elengedésére irányuló kérelem halasztó hatályú-e, vagy az csak a fellebbezésre vonatkozik.
	Az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény (Art.) 24. § (1) bekezdése szerint az adóbevallás helyességét önadózás esetén az adóhatóság megvizsgálja, a számítási hibát és más hasonló elírást kijavítja, és ha a kijavítás az adófizetési kötelezettség vagy az adóvisszatérítés összegét érinti, az adózót a kijavítástól számított 30 napon belül értesíti. 
	Az Art. 95. § (1) bekezdése értelmében az adó megállapításához való jog annak a naptári évnek az utolsó napjától számított 5 év elteltével évül el, amelyben az adóról bevallást, bejelentést kellett volna tenni, illetve bevallás, bejelentés hiányában az adót meg kellett volna fizetni.
	Az iratok tanúsága szerint az adóhatóság környezettanulmány elkészítésére kérte fel a panaszos lakóhelye szerinti önkormányzatot. Az Art 82. § (1) bekezdése értelmében az adóhatóság a magánszemélyt terhelő adó-, bírság- vagy pótléktartozást csak akkor mérsékelheti vagy engedheti el, ha azok megfizetése az adózó és a vele együtt élő közeli hozzátartozók megélhetését súlyosan veszélyezteti.
	A befizetett tartozás nem minősül tartozásnak. Ezt egyebek mellett az 1993/237. APEH iránymutatás is alátámasztja, amely szerint nem mérsékelhető az adó, illetve pótlék vagy bírság abban az esetben, ha az adózó azt a költségvetés számára befizette. Ha tehát az adózó méltányossági kérelmében a befizetett összeg mérséklését kéri vagy az első fokú határozat meghozataláig a tartozást befizeti, az adóhatóságnak nincs lehetősége a kérelem teljesítésére, a befizetett összeg méltányosság jogcímen történő visszatérítésére.
	A vizsgálatom során megállapítottam, hogy az adóhatóság eljárása jogszerű volt, így panaszos alkotmányos jogaival összefüggésben visszásság nem keletkezett. 

Budapest, 2000. augusztus 3.

Gönczöl Katalin