OBH 5001/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr.Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása

A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a bajai jegyző nem intézkedik érdemben és megfelelően a szomszédja csapadékvíz - elvezetési ügyében, holott problémája évek óta ismert előtte.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.

Eljárásom során tájékoztatást és az iratok megküldését kértem a jegyzőtől.

Az alkalmazott jogszabályok:

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) bekezdés  A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) bekezdés A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) bekezdés A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti..

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (továbbiakban Áe.)
15. § (1) bekezdés: Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
42. § (1) bekezdés: A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

Az Országos Építésügyi Szabályzat közzétételéről szóló 2/1986. (II.27.) ÉVM rendelet  (továbbiakban OÉSZ)
81.§ (1) bekezdés: Minden keletkező szennyvizet és az építési telken, építési területen belül el nem szivárogtatható csapadékvizet közcsatornába kell elvezetni, illetőleg közcsatorna hiányában  a vízügyi hatósági előírásoknak megfelelően kell kezelni, tárolni és elhelyezni.

Az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII.20.) Korm. rendelet (továbbiakban: OTÉK) 
47. § (8) bekezdés: A telek, terület csapadékvíz-elvezetési rendszerét úgy kell kialakítani, hogy a víz a terepen és az építményekben, továbbá a szomszédos telkeken és építményekben, valamint a közterületen (átázást, kimosást, korróziót stb.) ne okozzon, és a rendeltetésszerű használatot ne akadályozza.
(9) bekezdés: A csapadékvíz a telken belül elszivárogtatható, ha ez a telek és a szomszédos telkek, továbbá az építmények állékonyságát és rendeltetésszerű használatát nem veszélyeztetheti.

Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (továbbiakban: Étv.)
47. § (2) bekezdés c.) pontja: Az építésügyi hatóságnak el kell rendelni az építmény, építményrész hibáinak, hiányosságainak megszüntetését, ha azt rendeltetésszerű és biztonságos használatra nem alkalmas módon építették meg, vagy ezáltal idegen ingatlanban az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyeztető állapot keletkezett.

Megállapított tényállás:
A panaszos ingatlana 1998-ban a szomszédja telkéről saját ingatlanára átfolyó esővíz miatt olyan állapotba került, hogy a panaszos intézkedést kért a jegyzőtől. Az első fokú építésügyi hatóság helyszíni szemlét tartott, amelynek során megállapította, hogy az érintett lakóház állaga az 1996-os állapothoz képest nem változott. Megállapították azonban, hogy a szomszédos épületről lefolyó csapadékvíz okozhatja a ház süllyedését. A hatóság álláspontja az volt, hogy a vonatkozó jogszabályok alapján intézkedésre nincs lehetősége a jegyzőnek, figyelemmel arra, hogy a ház süllyedésének oka lehet a saját telken lévő emésztő állapota is, valamint az ingatlanon évekkel ezelőtt megszűntetett esővizes kút okozta alámosás. A jegyző levelében arról tájékoztatta a panaszost, hogy polgári peres úton érvényesítheti jogait.

A vizsgálat megállapításai:

A csapadékvíz elvezetésére mind a panaszosnak az eredeti bejelentése idején hatályban volt OÉSZ, mind a második, írásbeli kérelme idején és jelenleg is hatályban levő OTÉK ad jogszabályi iránymutatást. Ezen előírások szerint a tulajdonosnak a saját telkén kell elvezetnie a csapadékvizet.
Az OTÉK 47.§ (8) bekezdése pedig előírja, hogy "A telek, terület csapadékvíz-elvezetési   rendszerét úgy kell kialakítani, hogy a víz a terepen és az építményekben, továbbá a szomszédos telkeken és építményekben, valamint a közterületen kárt (átázást, kimosást, korróziót stb.) ne okozzon, és a rendeltetésszerű használatot ne akadályozza.

Az építésügyi hatóság a megtartott helyszíni szemlén megállapította, hogy a panaszos szomszédja nem oldotta meg a csapadékvíz szabályos elvezetését, azonban érdemi intézkedés helyett csak tájékoztatást adott a panaszosnak. Az Áe. 42. §-a értelmében "(1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az   eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz." A jegyző elmulasztotta a döntését határozatba foglalni. Ezzel az eljárással az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében biztosított a  tulajdonhoz, valamint az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított a jogorvoslathoz fűződő alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásság keletkezett és ezáltal sérült az Alkotmány 2. §. (12) bekezdésében deklarált jogállamiságból eredő  jogbiztonság követelménye is. A határozat meghozatalának elmulasztásával a jegyző megfosztotta az érdekelteket a fellebbezési joguktól, valamint  bizonytalanságban tartja mind a panaszos ingatlana állagvédelme kérdésében, mind az ellenérdekű felet abban a kérdésben, hogy köteles -e meghatározott munkákat elvégezni, és ha azt nem teszi, van -e annak következménye.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlásokat teszem.

Felkérem Baja Város  jegyzőjét, hogy

1.) soron kívül bírálja el a panaszos kérelmét a jogszabályoknak megfelelően, határozattal;
2.) intézkedjen hivatalán belül mind az anyagi-, mind az eljárási jogi szabályok maradéktalan betartásáról. 

Budapest, 2000. február 14.

Gönczöl Katalin