OBH 4865/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Németh Andrea

Az eljárás megindítása
A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult, sérelmezte a Szent István Kórház Merényi Gusztáv Kórházának Pszichiátriai Osztályán (továbbiakban Merényi Gusztáv Kórház) vele szemben alkalmazott bánásmódot.

A vizsgálat a lehető legmagasabb testi és lelki egészséghez való alkotmányos jog sérelmének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
A panaszos beadványában sérelmezte, hogy kórházi kezelése alatt, 1999. október 1-én éjjel az osztály egyik ápolója olyan súlyosan bántalmazta, hogy bordatörést szenvedett. A panaszos tájékoztatása szerint teste tele volt az ütések, rúgások nyomaival, fájdalmai voltak. Többszöri kérése ellenére sem röntgenezték meg, arra hivatkozva, hogy nem tartják indokoltaknak a vizsgálatot. Amikor a Merényi Gusztáv Kórházban eltávozást kapott, 1999. október 17-én megvizsgáltatta magát az apaji háziorvossal, aki megállapította, hogy testén ütlegelések nyoma látható, és egy bordája eltört. A bordatörést az 1999. október 13-án a Jahn Ferenc Dél-Pesti Kórházban (továbbiakban Dél-Pesti Kórház) készült röntgenfelvétel is megállapította. A panaszos kifogásolta továbbá azt is, hogy a Merényi Gusztáv Kórház osztályvezető főorvosa minősíthetetlen, durva szavakat használt vele szemben, amikor 1999. október 18-án kérte, hogy panaszát foglalja írásban. Az apaji háziorvos által javasolt ultrahang vizsgálatot a Merényi Gusztáv Kórházban - géphibára hivatkozva - nem végezték el, ezért ezt a panaszos ismételt engedélyezett eltávozása alkalmával szintén a Dél-Pesti Kórházban végeztetett el. 

A panaszos 1999. október 20-án bejelentést tett a Főváros Önkormányzat Főpolgármesteri Hivatala Egészségügyi Ügyosztályán. Az egészségügyi ügyosztály vezetője felkérte a Merényi Gusztáv Kórház főigazgatóját, hogy vizsgálja ki a panaszát, aki ezt továbbította a pszichiátriai osztályvezető-főorvosnak. A vizsgálatot követően arról értesítették az önkormányzatot, hogy a beteg pszichotikus, beszűkült tudatállapotban valószínűleg érzékcsalódások hatására veszélyeztető agresszivitásban tört ki, és két betegeknek valamint egy ápolónak sérüléseket okozott. A dühöngő beteg megfékezésekor a beteg maga is megsérült.

Alkalmazott jogszabályok
1997. évi XLVII. törvény az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről

24. § (1) Az érintettnek első ízben történő orvosi ellátásakor a kezelőorvos a rendőrségnek haladéktalanul bejelenti az érintett személyazonosító adatait, ha az érintett 8 napon túl gyógyuló sérülést szenvedett, és a sérülés feltehetően bűncselekmény következménye.

Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény

7. § (1) Minden betegnek joga van - jogszabályban meghatározott keretek között - az egészségi állapota által indokolt, megfelelő, folyamatosan hozzáférhető és megkülönböztetés nélküli egészségügyi ellátáshoz.
(2) Megfelelő az ellátás, ha az az adott egészségügyi szolgáltatásra vonatkozó szakmai és etikai szabályok, illetve irányelvek megtartásával történik.
29. § (1) A beteg jogosult az egészségügyi ellátással kapcsolatban az egészségügyi szolgáltatónál, illetve fenntartójánál panaszt tenni.
(2) Az egészségügyi szolgáltató, illetve a fenntartó köteles a panaszt kivizsgálni, és ennek eredményéről a beteget 10 munkanapon belül írásban tájékoztatni. A panaszjog gyakorlása nem érinti a betegnek azon jogát, hogy a külön jogszabályokban meghatározottak szerint - a panasz kivizsgálása érdekében - más szervekhez forduljon. Erre a körülményre a szolgáltató köteles a beteg figyelmét felhívni.
98. § (5) Az ápolási, gondozási tevékenységről ápolási, gondozási dokumentációt kell vezetni, amely része az egészségügyi dokumentációnak.

Érintett alkotmányos jogok 
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

A vizsgálat megállapításai
A vizsgálat a panaszos lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot állapított meg.

Az 1997. évi XLVII. törvény a kezelőorvos kötelezettségének írja elő a rendőrség értesítését, ha a páciens első ízben történő orvosi ellátásakor észleli, hogy az érintett 8 napon túl gyógyuló sérülést szenvedett és a sérülés feltehetően bűncselekmény következménye. Az apaji háziorvos által készített orvosi látlelet és vélemény rögzítette, hogy a panaszos 8 napon túl gyógyuló sérüléseket szenvedett, és a testén ütlegelések nyoma volt látható. A vizsgálat megállapítása szerint a látleletben megállapítottakra tekintettel feltételezhető lett volna, hogy a sérülések bűncselekmény nyomai lehetnek, ezért a háziorvosnak teljesítenie kellett volna a jogszabályban előírt kötelezettségét. Az intézkedés elmulasztása a panaszos lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot okozott. 

A rendelkezésre álló kórházi eseménynaptárból megállapítható, hogy a panaszost a Merényi Gusztáv Kórházban 1999. október 4-én megvizsgálta az osztályvezető főorvos, aki észlelte a bordatörést, de a kórházban röntgenfelvételt nem készítettek a sérülésről - a panaszos állítása szerint azért, mert az orvos nem tartotta indokoltnak a vizsgálatot. A vizsgálat elmulasztása sértette a betegnek az egészségügyről szóló törvényben biztosított megfelelő egészségügyi ellátáshoz való jogát, ami a panaszos lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot okozott.

A vizsgálat megállapította a panaszos azon kifogása, amely szerint az osztályvezető-főorvos vele szemben minősíthetetlen magatartást tanúsított, utólagosan nem bizonyítható.

Az egészségügyről szóló törvény rendelkezései értelmében a beteg jogosult az egészségügyi ellátással kapcsolatban az egészségügyi szolgáltatónál, illetve fenntartójánál panaszt tenni. Az egészségügyi szolgáltató, illetve a fenntartó köteles a panaszt kivizsgálni, és ennek eredményéről a beteget 10 munkanapon belül írásban tájékoztatni. A panaszjog gyakorlása nem érinti a betegnek azon jogát, hogy a külön jogszabályokban meghatározottak szerint - a panasz kivizsgálása érdekében - más szervekhez forduljon. Erre a körülményre a beteg figyelmét a panasz kivizsgálásakor fel kell hívni. A vizsgálat megállapította, hogy a fenntartó a fent említett jogszabályban meghatározott kötelezettségének nem tett eleget, amikor a panaszost a 10 napos értesítési határidő helyett közel két hónap múlva értesítette a vizsgálat eredményéről és tájékoztató levelében nem tett említést arról, hogy a panaszos kifogásaival más szervekhez is fordulhat. A fenntartó jogszabályi rendelkezéseknek nem megfelelő eljárása a beteg panaszhoz való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot okozott.

A vizsgálat megállapította, hogy mind a kórház, mind az önkormányzat a panaszt kivizsgáló eljárása kifogásolható, mivel sem a kórház, sem az önkormányzat nem tett érdemi észrevételt illetve intézkedést akkor, amikor észlelte, hogy az apaji háziorvos véleményében megállapította a 8 napon túl gyógyuló sérülést és az ütlegelések nyomát. 

A vizsgálat megállapítása szerint aggályos a kórháznak és az önkormányzatnak az a megállapítása, amely szerint “Az ápoló által saját kezűleg leírt eseményt ez idő szerint feltehetőleg valósnak kell elfoganunk.” A vizsgálat szerint ellenérdekű felek ellentétes állításával összefüggésben bizonyíthatóság hiánya esetén nem állapítható meg “feltehetően valós” tényállás.

Azzal az orvos szakmai megállapítással kapcsolatban, amely szerint a vizsgált események időszakában a beteg tudatállapota beszűkült volt, cselekményeit kontrollálni nem tudta, állapotára a részleges tudatzavar és a teljes amnézia volt jellemző, az országgyűlési biztosnak nincs vizsgálati hatásköre.

Ajánlások
1. Az 1993. évi LIX. törvény (továbbiakban Obtv.) 20. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben Apaj Község Polgármesterének ajánlom, hogy a jövőben gondoskodjon arról, hogy a község háziorvosa, illetve háziorvosai tegyenek eleget a jogszabályban előírt kötelezettségüknek, haladéktalanul értesítsék a rendőrséget amennyiben az érintettnek első ízben történő orvosi ellátása okán 8 napon túl gyógyuló sérülést állapítanak meg, ami feltehetően bűncselekmény következménye.

Felkérem, hogy álláspontjáról az Obtv. 21. § (2) bekezdésében meghatározott 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

2. Az Obtv. 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben kezdeményezem, hogy a Szent István Kórház Merényi Gusztáv Kórházának orvos-igazgatója a jövőben gondoskodjon a panaszbeadványok alapján elrendelt vizsgálatok pontos, minden részletre kiterjedő kivizsgálásáról, valamint az egészségügyről szóló törvényben biztosított betegjogok érvényesüléséről.

Felkérem, hogy álláspontjáról az Obtv. 21. § (2) bekezdésében meghatározott 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

3. Felhívom a Szent István Kórház Merényi Gusztáv Kórháza orvos-igazgatójának figyelmét, hogy az 1997. évi CLIV. törvény rendelkezéseinek értelmében minden betegnek joga van az egészségügyi ellátás során - jogszabályban meghatározott keretek között - az egészségi állapota által indokolt, megfelelő, folyamatosan hozzáférhető és megkülönböztetés nélküli egészségügyi ellátáshoz, és ellátása során emberi méltóságát tiszteletben kell tartani. Korlátozó módszerek vagy eljárások alkalmazását - ha e törvény kivételt nem tesz - csak a beteg kezelőorvosa rendelheti el. A kezelőorvos az alkalmazást megelőzően, - amennyiben ez nem lehetséges az alkalmazás megkezdését követően a lehető legrövidebb időn belül - rögzíti az egészségügyi dokumentációban a korlátozó módszereket vagy eljárásokat, megjelölve azok indítékát és alkalmazásuk időtartamát. Állandó orvosi felügyelet hiányában - kivételesen indokolt esetben - ideiglenesen szakápoló is elrendelheti a korlátozást. A korlátozásról a kezelőorvost haladéktalanul értesíteni kell, akinek azt tizenhat órán belül írásban jóvá kell hagynia. Ennek hiányában a korlátozást meg kell szüntetni. Korlátozó módszerek és eljárások alkalmazása esetén a beteg állapotát és testi szükségleteit rendszeresen - a szakmai szabályoknak megfelelően - ellenőrizni kell. A beteg egészségügyi dokumentációjában az ellenőrzés tényét és eredményét fel kell tüntetni.

Az Obtv. 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben kezdeményezem, hogy a Szent István Kórház Merényi Gusztáv Kórházának orvos-igazgatója a jövőben gondoskodjon a fent említett betegjogok érvényesüléséről.

Felkérem, hogy álláspontjáról az Obtv. 21. § (2) bekezdésében meghatározott 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

4. Az Obtv. 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben kezdeményezem, hogy a Budapest Főváros Önkormányzatának Főpolgármestera a jövőben gondoskodjon a panaszbeadványok alapján elrendelt vizsgálatok pontos, minden részletre kiterjedő kivizsgálásáról, a panaszos jogszabályi előírásoknak megfelelő értesítéséről.

Felkérem, hogy álláspontjáról az Obtv. 21. § (2) bekezdésében meghatározott 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

5. Az Obtv. 20. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben a Budapest Főváros Önkormányzatának Főpolgármesterének ajánlom, hogy mint fenntartó a jövőben  gondoskodjon arról, hogy a kórház a hozzá érkező panaszbeadványokat a megfelelő körültekintéssel vizsgálja ki.

Felkérem, hogy álláspontjáról az Obtv. 21. § (2) bekezdésében meghatározott 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 2000. április 12.

Gönczöl Katalin