OBH 4844/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

A Budapest, XIX. kerületi panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában azt sérelmezte, hogy a 42-es jelzésű villamos végállomását a Budapesti Közlekedési Részvénytársaság (BKV) nem hajlandó áthelyezni az Ady Endre útra. Előadta, hogy a lakóházak közelében lévő leromlott állapotú pályán haladó villamosok által keltett rezonancia nagymértékben zavarja az ottlakók nyugalmát, továbbá a házak falán egyre nagyobb repedéseket idéz elő.

Mivel a tulajdonhoz és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog sérelmének gyanúját kizárni nem lehetett, vizsgálatot indítottam. Eljárásom során megkerestem Kispest Polgármesteri Hivatalának jegyzőjét, akitől a panasszal kapcsolatos álláspontjáról kértem felvilágosítást.

A megállapított tényállás

A panaszos és a XIX. kerületi polgármesteri hivatal jegyzője által rendelkezésemre bocsátott iratok alapján az alábbi tényállást állapítottam meg.

A 42-es villamos Kispesten, a Határ út és a Tóth Árpád utcai végállomás között, az Ady Endre úton közlekedik. A Határ úti végállomás közelében lakóházak nincsenek, a másik végállomás azonban három lakóingatlanos utcát érint. A Határ út felől az Ady Endre úton érkező járművek a Tulipán u. - Tóth Árpád u. - Endresz Gy. u. vonalon, hurokszerűen térnek vissza az Ady Endre útra.

A XIX. kerületi polgármesteri hivatal jelezte a Fővárosi Önkormányzatnak és a BKV-nak a végállomás áthelyezésével kapcsolatos elképzeléseit, finanszírozási problémák miatt azonban a megvalósításra nem került sor.

A kerület jegyzője a végállomás Ady Endre útra történő áthelyezését célszerűnek és megoldhatónak tartja, az ezzel kapcsolatos költségek átvállalására azonban nem lát lehetőséget.

A BKV vezérigazgatója a panaszosnak a végállomás áthelyezését indítványozó levelére írt válaszában beszámolt az áthelyezéssel összefüggő nehézségekről. Az új kitérővágány beépítésén kívül szükséges lenne a villamosvezetők részére a jelenlegi Tóth Árpád utcai végállomás épületében lévő szociális létesítmény helyett egy új kialakítása is. A BKV a végállomás áthelyezésétől nem zárkózik el, de költségvetéséből ilyen nagy volumenű beruházást nem tud támogatni.

A vezérigazgató közölte azt is, hogy a kérdéses vonalszakaszon többlet zajt kiváltó műszaki hiba nincs, a pálya műszaki állapota megfelelő a biztonságos forgalom-lebonyolításra.

Az ügy jogszabályi háttere

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 63/A. § g) pontja szerint a fővárosi önkormányzat feladat- és hatásköre különösen: ellátja a főváros tömegközlekedési és forgalomtechnikai feladatait, kijelöli a főútvonalakat, a tömegközlekedés által igénybe vett útvonalakat, ellátja Budapest területén a fővárosi önkormányzat tulajdonában levő országos közutak, közúti hidak, alul- és felüljárók - az autópályák és autóutak kivételével - üzemeltetését, fenntartását és fejlesztését, valamint a kerületi önkormányzatok tulajdonában levő tömegközlekedés által igénybe vett utak üzemeltetését, fenntartását és fejlesztését;

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése kimondja, az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Az utak forgalomszabályozásáról és a közúti jelzések elhelyezéséről szóló 20/1984.(XII.21.) KM rendelet 4. § (1) bekezdése értelmében az utak forgalmát úgy kell szabályozni (a forgalmi rendet úgy kell kialakítani), hogy a közlekedés résztvevői biztonságosan, gyorsan és zavartalanul közlekedhessenek.
 
Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Alkotmány 13. § (1) bekezdése kimondja, hogy a Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

A 70/D. § (1) bekezdése deklarálja, hogy a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

A vizsgálat megállapításai

A panaszos a Határ út felől érkező 42-es jelzésű villamosok által a Tulipán u. - Tóth Árpád u. - Endresz Gy. u. szakaszon keltett zajt és rezgést sérelmezte, ahol a villamospálya a lakóházaktól mindössze néhány méterre fut. Ezt a szakaszt az Ady Endre útra való visszacsatlakozás miatt veszik igénybe a villamosok. A panaszos azt indítványozta, hogy a járművek a fenti visszakerülő szakaszon ne, csak az Ady Endre úton közlekedjenek. A szóban forgó szakasz esetleges kiiktatásával az Ady Endre úton kell megoldani az ellenkező irányba (Határ út felé) haladás lehetőségét.

Az áthelyezés egyrészt műszaki intézkedést igényel (új kitérővágány beépítése), másrészt pedig szükséges a villamosvezetők részére új szociális létesítmény kialakítása is, amely a jelenlegi végállomáson biztosított. Bár a BKV nem zárkózik el a végállomás áthelyezésétől, annak jelentős költsége a beruházás megvalósítását eddig nem tette lehetővé.

Az országgyűlési biztos korábban már több, a közlekedésből származó zajt sérelmező állampolgári beadvánnyal találkozott. A most vizsgált ügyben a panasszal érintett szakasz kiiktatható, nem szükségszerű része a vonalnak, mert a visszafelé történő közlekedés biztosítása az Ady Endre úton is megoldható.

Az áthelyezést nem annak megoldhatatlansága vagy célszerűtlensége miatt utasította el a BKV vezérigazgatója a panaszosnak írt levelében. Az tehát, hogy a BKV a végállomás áthelyezését végrehajtja-e, financiális kérdés.

A villamosok zaja és az elhaladáskor keltett rezgése a villamos pályának a házakhoz viszonyított közelsége miatt alkalmas lehet az ottlakók nyugalmának zavarására. A zaj és rezgés különösen az éjszakai pihenést befolyásolhatja károsan. Elfogadom a BKV vezérigazgatójának azt az állítását, hogy a szerelvények zaja a megengedett üzemeltetési mértéket nem haladja meg, azonban ez a zaj is lehet zavaró. A kialakult helyzet kedvezőtlenül érinti a panaszosnak - és a többi érintett lakónak - a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát.

A beadványban leírt, a házak falán megjelenő repedések okozta kár polgári jogi természetű, vizsgálatára nincs lehetőségem.

A költségvetési források felett nem rendelkező országgyűlési biztos általában nehéz helyzetben van, amikor valamely probléma enyhítésére anyagi ráfordítással is járó ajánlást kellene tennie, ismerve azt, hogy a pénzforrások elosztóinak számos egyéb, ugyancsak fontos prioritásokat kell kijelölniük. A BKV számára a járműpark folyamatos korszerűsítése, az utaslétesítmények felújítása rendkívül nagy költségekkel jár. A korszerűsítések tervezésének, ütemezésének, a szükséges pénzeszközök elkülönítésének vizsgálata kívül esik az országgyűlési biztos hatáskörén. A vizsgálatkor figyelembe vettem azt is, hogy a Fővárosi Önkormányzat költségvetését a törvényes kertek között szabadon határozza meg.

Tekintettel arra, hogy a végállomás áthelyezése a rendelkezésre álló anyagi eszközök függvénye, valamint figyelembe véve azt is, hogy a BKV az áthelyezés lehetőségét megvizsgálta és annak eredményéről a panaszost tájékoztatta, a Vállalat eljárásával összefüggésben visszásságot nem állapítok meg. Felkérem azonban a BKV és a Fővárosi Önkormányzat illetékes vezetőit, hogy tegyenek kísérletet az állampolgárok nagyobb csoportja számára életminőség-javulást jelentő beruházás finanszírozásához szükséges pénzeszközök biztosítására a BKV 2001. évi költségvetésének megalkotása során.

Budapest, 2000. június 19.

Gönczöl Katalin