OBH 4796/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó
Tárgy: hatóság hallgatása

Az eljárás megindulása:
	Panaszos hivatalomhoz intézett levelében leírta, hogy a települési önkormányzat polgármestere útépítési érdekeltségi hozzájárulás megfizetésére kötelezte. Panaszos a határozatról való tudomásszerzés után méltányossági kérelemmel fordult a polgármesterhez, aki kérelmét válasz nélkül hagyta.
	A panasz alapján alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:
	1995-ben Pusztamérges belterületi útjainak szilárd burkolattal történő kiépítésére építőközösség alakult. Az építőközösségi szerződést a belterületi utak mellett ingatlan- tulajdonnal rendelkező lakosok több, mint 2/3-a aláírta, ezért az önkormányzat érdekeltségi hozzájárulás fizetésére kötelezte a közösségben részt nem vevő, de a közút mentén ingatlantulajdonnal rendelkező személyeket. Ezek közé tartozott a panaszos is, aki állítása szerint az érdekeltségi hozzájárulás megfizetésére kötelező határozatot nem kapta kézhez. A panaszos a határozatról csak akkor szerzett tudomást, amikor a polgármesteri hivatal az érdekeltségi hozzájárulásra vonatkozó követelését fizetési meghagyás útján próbálta érvényesíteni. Panaszos a fizetési meghagyás ellen ellentmondással élt. Az így kialakult perben a bíróság hatáskörének hiányát állapította meg, tekintettel arra, hogy az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. vonatkozó rendelkezése szerint a pénz megfizetésére kötelező közigazgatási határozat letiltás útján is végrehajtható. 
	A panaszos jogi képviselője a per megszüntetése után a panaszost terhelő "adótartozás" elengedését kérte. A kérelemre Pusztamérges jegyzője azzal válaszolt, hogy a panaszosnak adótartozása nincs. A jogi képviselő ezt követően felügyeleti intézkedést kért a Csongrád Megyei Közigazgatási Hivataltól. A Közigazgatási Hivatal a jogi képviselőt tájékoztatta, hogy jelen esetben felügyeleti intézkedésnek nincs helye, egyúttal felkérte a jegyzőt, hogy a kérelmet elbírálás céljából továbbítsa az arra hatáskörrel rendelkező polgármesternek.  A polgármester a kérelmet nem bírálta el.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

•	 A Magyar Köztársaság Alkotmánya:
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

•	 A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. tv.:
31. § (1) A közút használatában érdekelt természetes és jogi személyek, jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok, valamint a helyi önkormányzat az alapvetően helyi lakossági érdeket szolgáló közút építésére (földút szilárd burkolattal való ellátására) együttműködhetnek. Az együttműködés (a továbbiakban: útépítési együttműködés) formáját a résztvevők maguk határozzák meg.
(2) A helyi önkormányzat - ha az útépítési együttműködésben az érdekeltek több mint kétharmada részt vesz - az abban részt nem vevő, de a közút használatában érdekelt természetes és jogi személyt, jogi személyiség nélküli gazdasági társaságot a résztvevők által vállalt anyagi hozzájárulás mértékéig - a rendeletében meghatározott módon - útépítési érdekeltségi hozzájárulás fizetésére kötelezheti.

•	 Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv.:
13. § (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be.
(3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával.
(4) A magánszemély az elsőfokú eljárás megindítására irányuló kérelmét az eljárásra hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szerven kívül a lakóhelye vagy munkahelye szerint illetékes jegyzőnél is előterjesztheti.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
79. § (1) Ha a határozat pénz megfizetését rendeli el és a kötelezett magánszemély ezt nem teljesíti, az első fokon eljárt közigazgatási szerv felhívja a kötelezett munkáltatóját (a járandóságot folyósító szervet), hogy a határozatban megjelölt összeget a kötelezett munkabéréből, juttatásából, követeléséből - szövetkezeti tag esetében a munkaviszony jellegű jogviszony alapján járó munkadíjából - (a továbbiakban: munkabéréből) vonja le és utalja át, illetőleg fizesse ki a jogosultnak.

A vizsgálat megállapításai:
	Panaszos hivatalomhoz intézett levelében leírta, hogy ő az érdekeltségi hozzájárulás megfizetésére kötelező határozatot nem kapta kézhez, a polgármesteri hivatal birtokában lévő, a határozat átvételét igazoló tértivevényen nem az ő aláírása szerepel. Tekintettel arra, hogy valamely aláírás hitelességének vizsgálatára nincs hatásköröm, és az ezzel kapcsolatos bizonyítási eljárás lefolytatása bíróság hatáskörébe tartozik, a panasznak ezt a részét nem vizsgáltam.
	Panaszos jogi képviselője - feltehetően az útépítési érdekeltségi hozzájárulás adók módjára való behajthatósága miatt, de helytelenül - Pusztamérges jegyzőjétől a panaszost terhelő adótartozás elengedését kérte. Kérelmében a jogi képviselő egy a panaszos ügyében hozott korábbi határozatra hivatkozott, melynek számát is megjelölte. A jegyző a kérelemre válaszolva arról tájékoztatta a jogi képviselőt, hogy ügyfelének adótartozása nincs. A jegyző tehát a benyújtott kérelmet annak helytelenül megjelölt tárgya szerint intézte el. Eljárásával kapcsolatban azonban - az alkotmányos jogok érvényesülése szempontjából - felmerül annak kérdése, hogy az megfelelt-e a közigazgatási szervekkel szemben támasztott törvényi követelményeknek. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. (Áe.) 16. § (3) bekezdése kimondja, hogy a kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. Jelen esetben a kérelem tartalma, a tárgy téves megjelölése ellenére, a jogi képviselő által meghivatkozott határozat alapján egyértelműen megállapítható lett volna. A jogi képviselő által megjelölt határozat a panaszost terhelő útépítési érdekeltségi hozzájárulás tárgyában, és nem adó ügyben született, így a kérelem is az érdekeltségi hozzájárulás elengedésére, nem pedig - tévedésből leírt - adótartozásra vonatkozott. A kérelem tartalmát tekintve tehát útépítési érdekeltségi hozzájárulásra szóló méltányossági kérelem volt. Az útépítési érdekeltségi hozzájárulásról szóló 5/1996. (X.28.) sz. önkormányzati rendelet 6. §-a szerint a méltányossági kérelmek ügyében a polgármester jár el. A jegyzőnek tehát a kérelmet útépítési méltányossági kérelemként kezelve, elbírálás végett a polgármesternek kellett volna átadnia. A jegyző eljárása miatt panasszal megkeresett Csongrád Megyei Közigazgatási Hivatal a kérelem polgármester általi elbírálását javasolta. A polgármester a kérelmet nem bírálta el, arra hivatkozással, hogy sor került a követelés panaszos nyugdíjából való részletekben történő letiltására, és méltányossági jogkörében ő is csak részletekben való fizetést engedélyezhet. Az Áe. 42. §-a kimondja, hogy a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. Pusztamérges polgármesterének a kérelmet határozatban kellett volna elbírálnia, amit nem csak az Áe. kötelező rendelkezése, hanem az is indokol, hogy panaszos számára nem közömbös, hogy kamattal növelten kell-e részleteket fizetnie vagy sem.
	Mindezek alapján megállapítom, hogy Pusztamérges jegyzője és polgármestere eljárásával az Alkotmány 64. §-ában deklarált panaszhoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott. A panaszhoz való jog ugyanis a hatóságok oldaláról a panasz elbírálásának kötelezettségét is magában foglalja, ez azonban a jegyző és a polgármester mulasztása miatt panaszos ügyében elmaradt.

Ajánlás:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. §-ába foglalt felhatalmazásomnál fogva a fentiekben megállapított alkotmányos joggal összefüggő visszásság orvoslása érdekében az alábbi kezdeményezést teszem:
	1. Felkérem a polgármestert, hogy panaszos méltányossági kérelmét bírálja el, és a jövőben minden hatáskörébe tartozó, eldöntendő kérelem tárgyában hozzon határozatot.
	2. Felkérem a jegyzőt, hogy a jövőben a kérelmeket tartalmuk szerint kezelje. 

Budapest, 2000. szeptember 27.

Gönczöl Katalin