OBH 4729/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Nagy Tiborné

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult az országgyűlési biztoshoz, mert a Fővárosi Szabályozási Keretterv (FSZKT) és a Budapesti Városrendezési és Építési Keretszabályzat (BVSZK) telkének övezeti besorolását megváltoztatta, ezért cseretelket vagy kisajátítást kér.

Alkalmazott jogszabályok:

- 1997. évi LXXVIII. tv. az épített környezet alakításáról és védelméről (Étv.): 
30. § (1) Ha az ingatlan rendeltetését, használati módját a helyi építési szabályzat, illetőleg a szabályozási terv másként állapítja meg (övezeti előírások változása) vagy korlátozza (telekalakítási vagy építési tilalom), és ebből a tulajdonosnak, haszonélvezőnek kára származik, a tulajdonost, haszonélvezőt kártalanítás illeti meg.
(2) A kártalanítás összege az ingatlannak a korábbi rendeltetése szerint megállapítható értéke és a rendeltetésmódosítás eredményeként az ingatlan új forgalmi értéke közötti különbözet.
(3) Ha az ingatlanhoz fűződő korábbi, a 13. § (1) bekezdése szerinti építési jogok keletkezésétől számított hét éven belül kerül sor e jogok megváltoztatására vagy megszüntetésére, a tulajdonosnak - kérelmére - a (2) bekezdés szerinti kártalanítás jár. Hét év eltelte után csak a használat gyakorlásába való beavatkozásért, és csak akkor jár kártalanítás, ha a változtatás a korábbi használatot megnehezíti, vagy ellehetetleníti.
 (4) Ha az ingatlan rendeltetését a helyi építési szabályzat, illetőleg a szabályozási terv valamely később megvalósítandó - jogszabályban megállapított - olyan közérdekű célban határozza meg, amelynek megvalósítása a tulajdonostól nem várható el, és ez a tulajdonosi és építési jogokat korlátozza, a tulajdonos a közérdekű cél kedvezményezettjétől, illetőleg ennek hiányában a települési önkormányzattól követelheti az ingatlan megvételét. Ha a megvételre vonatkozó megállapodás az erre irányuló kérelemtől számított három éven belül nem jön létre, az ingatlant ki kell sajátítani.
(5) Nem jár kártalanítás a természeti veszélyeztetettségből eredő kár megelőzésére, a tulajdonos érdekeinek védelme céljából elrendelt tilalom, továbbá a 21. § szerinti változtatási tilalom, valamint a szabálytalan építmény, építményrész és használat esetében. Védett terület, építmény vagy egyedi érték védelme érdekében elrendelt tilalom esetén a fizetési kötelezettségre az erre vonatkozó külön jogszabályok az irányadók.
(6) A kártalanítást az köteles megfizetni, akinek az érdekében a korlátozás történt. Ha nem határozzák meg azt, akinek az érdekében a korlátozás történt, akkor a kártalanítási kötelezettség a települési önkormányzatot terheli.
(7) A kártalanítási igény a vagyoni hátrány keletkezésekor válik esedékessé. A kártalanítás a felek megállapodásának tárgya. Ha a felek között - a kérelem benyújtásától számított egy éven belül - nem jön létre megállapodás, akkor kártalanítási eljárást kell lefolytatni, amelyet az ingatlan fekvése szerint illetékes megyei, fővárosi közigazgatási hivatal vezetője folytat le a kisajátítási kártalanítás szabályai szerint, az e törvényben meghatározott eltérésekkel.

- 253/1997. (XII.20.) Korm. rendelet az országos településrendezési és építési
   követelményekről (OTÉK)
- 1964. évi III. tv. az építésügyről
- 2/1986. (II.27.) ÉVM rendelet az Országos Építésügyi Szabályzat közzétételéről (OÉSZ)
- 47/1998. (X.15.) sz. Főv. Kgy. r. a Budapesti Városrendezési és Építési Keretszabályzatról
- 46/1999. (X.15.) számú önkormányzati rendelet

A megállapított tényállás:
	Budapest Főváros Közgyűlésének a fővárosi szabályozási kerettervről szóló - 1999. január 1-jén hatályba lépett - önkormányzati rendelete 1. sz. melléklete szerint a panaszos ingatlana az erdő keretövezeten belül E-VE jelű véderdő területfelhasználási módú terület része. Mivel az M0 autópálya melletti, mezőgazdasági célú -  kiskertes vagy nagyüzemi - területfelhasználás egészségügyi és környezetvédelmi szempontból kedvezőtlen, ezért kapott elsősorban az autópálya melletti területsáv véderdő besorolást a kerettervben. A területen a megengedett építmények közül a terület fenntartásához szükséges építmények, biztonsági okokból szükséges őrházak, közlekedési építmények, távvezetékek helyezhetők el (OTÉK 28. §; BVSZK 53. §).
	A fővárosi szabályozási keretterv hatályba lépését megelőzően a terület mezőgazdasági övezetbe tartozott (Budapesti Városrendezési Szabályzat szerinti 81-es övezeti besorolású volt zártkertek), ami ugyancsak korlátozott beépítést engedélyezett. A mezőgazdasági rendeltetésű területen - lakóépület építésének kizárásával - ugyancsak gazdasági épület, valamint biztonsági okokból szükséges őrház elhelyezésére volt lehetőség.

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos ingatlanát is magába foglaló terület övezeti besorolása a hatályos jogszabályoknak megfelel. A telek sem a jelenlegi, sem az azt megelőző szabályozás szerint sem szolgált lakóépület elhelyezésére.
Rendeltetése az új szabályozás folytán azonban megváltozott.
A panaszos választása szerint az Étv. 30. § alapján ingatlanát megvételre felajánlhatja a Fővárosi Önkormányzatnak, és ha az erre irányuló kérelmétől számított 3 éven belül közöttük a megállapodás nem jön létre, a kisajátítást kérheti a Fővárosi Közigazgatási Hivataltól.
De kérhet kártalanítást is, az Étv. 30. § (7) bekezdése alapján.
A kártalanítási igényt a Fővárosi Önkormányzathoz kell benyújtani, és azt a panaszos még nem tette meg.
Ezért sem alkotmányos jogaival kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg, sem ajánlást nem teszek. A kérelmet a panaszosnak kell igénye megjelölésével benyújtania, és sikertelenség esetén fordulhat a Fővárosi Közigazgatási Hivatalhoz.

Budapest, 2000. július 26.

Gönczöl Katalin