OBH 4722/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
Kesztölci lakosok az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványukban a lakóhelyük közelében található söröző működését sérelmezték. A beadvány szerint a szórakozóhelyről kiáramló hangos zene és a - gyakran ittas -  vendégek randalírozása nagymértékben zavarja az egység környezetében lakók éjszakai pihenését.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján az ügyben a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége folytán vizsgálatot indítottam.
	Eljárásom során megkerestem Kesztölc Község, majd Dorog Város Jegyzőjét, akiktől az ügyben tett intézkedésekről kértem tájékoztatást.

A megállapított tényállás
	Kesztölc község jegyzője lakossági panaszbejelentés alapján figyelmeztette a bár üzemeltetőjét a zenés rendezvény alatti rend megtartására és a hangerő csökkentésére. A kesztölci jegyző a Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatal Hatósági Főosztály-vezetőjéhez intézett levelében azt is leírta, hogy 170 fiatal olyan tartalmú beadványt nyújtott be a hivatalhoz, melyben a zenés rendezvények jövőbeni tartásának biztosítását kérték.
	A Közigazgatási Hivatal 2000. február 1-jén az eljárás lefolytatására Dorog Város Jegyzőjét jelölte ki. Ennek előzménye, hogy a községi jegyző elfogultságot jelentett be és kérte más hatóság kijelölését. A vállalkozó a jegyző férjével fennálló rokoni kapcsolat alapján kezdeményezte ezt az intézkedést.
	A kijelölt hatóság a helyszíni szemle és a lakók meghallgatása után a zeneszolgáltatást határozattal megtiltotta. A Közigazgatási Hivatal az első fokú határozatot helybenhagyta, majd az üzemeltető 2000. április 11-én a másodfokú határozat felülvizsgálatát kérte; a közigazgatási per jelenleg folyamatban van.

Az ügy jogszabályi háttere

•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 
16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
•	A 29. § (1) bekezdésének f) pontja kimondja, hogy e törvény alkalmazásában hatóság az igazságügyi szerv, kivéve a bíróság.

•	Az üzletek működéséről és a belkereskedelmi tevékenység folytatásának feltételeiről szóló 4/1997. (I.22.) Korm. rendelet 
17. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy vendéglátó üzletben a vendégek szórakoztatására műsoros előadás, zene, tánc rendezhető, továbbá a szerencsejátéknak nem minősülő szórakoztató játék (teke, biliárd, kártyajáték, játékautomata stb.) folytatható, valamint külön jogszabály szerint szórakoztató játékautomata és pénznyerő automata működtethető.
A (4) kimondja, hogy a jegyző megtiltja a műsoros előadás, zene, tánc rendezését, valamint a szórakoztató játék folytatását, ha az jogszabálysértő, vagy a közízlést, a lakosság jogos érdekeit, nyugalmát sérti.
18. § (1) bekezdése úgy szól, hogy a jegyző külön jogszabályban meghatározott zajterhelési határérték figyelmeztetés ellenére való ismételt túllépése esetén az üzlet éjszakai (22 óra és 6 óra közötti) nyitva tartását korlátozhatja, illetve kötelező zárvatartási időszakot rendelhet el.

A vizsgálat megállapításai
	Dorog Város Jegyzője arról tájékoztatott, hogy a söröző üzemeltetője a Komárom-Esztergom Megyei Közigazgatási Hivatal határozatának felülvizsgálata iránt keresetet nyújtott be a Komárom-Esztergom Megyei Bírósághoz.
	Az 1993. évi LIX. törvény 29. § (1) bekezdésének f) pontja az állampolgári jogok országgyűlési biztosának nem teszi lehetővé, hogy jogerős vagy folyamatban lévő bírósági ügyben vizsgálatot folytasson, ezért további eljárásra hatáskör hiányában nincs lehetőségem.

Budapest, 2000. november 20.

Gönczöl Katalin