OBH 4570/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr.Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása

A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy az ikladi jegyző nem intézkedik érdemben és megfelelően a szomszédja eső-vízelvezetési ügyében.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.

Eljárásom során tájékoztatást és az iratok megküldését kértem a jegyzőtől.

Az alkalmazott jogszabályok:

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) bekezdés  A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) bekezdés A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV törvény (továbbiakban Áe.)
15. § (1) bekezdés: Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
42. § (1) bekezdés: A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

Az Országos Építésügyi Szabályzat közzétételéről szóló 2/1986. (II.27.) ÉVM rendelet  (továbbiakban OÉSZ)
81.§ (1) bekezdés: Minden keletkező szennyvizet és az építési telken, építési területen belül el nem szivárogtatható csapadékvizet közcsatornába kell elvezetni, illetőleg közcsatorna hiányában  a vízügyi hatósági előírásoknak megfelelően kell kezelni, tárolni és elhelyezni.

Az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII.20.) Korm. rendelet (továbbiakban: OTÉK) 
47. § (8) bekezdés: A telek, terület csapadékvíz-elvezetési rendszerét úgy kell kialakítani, hogy a víz a terepen és az építményekben, továbbá a szomszédos telkeken és építményekben, valamint a közterületen (átázást, kimosást, korróziót stb.) ne okozzon, és a rendeltetésszerű használatot ne akadályozza.
(9) bekezdés: A csapadékvíz a telken belül elszivárogtatható, ha ez a telek és a szomszédos telkek, továbbá az építmények állékonyságát és rendeltetésszerű használatát nem veszélyeztetheti.

Megállapított tényállás:
A panaszos 1998-ban szóban panaszt tett a szomszédja telkéről saját ingatlanára átfolyó esővíz miatt. Az első fokú építésügyi hatóság helyszíni szemlét tartott, amelynek során megállapította, hogy az érintett ingatlanok lejtősek, így a magasabban fekvő telekről a panaszos ingatlanára átfolyik az esővíz. A két ingatlan között egy betonszerkezetű lépcső létesült, ami akadályozza az esővíz elvezetését. A hatóság álláspontja az volt, hogy a vonatkozó jogszabályok a lépcső elbontásának elrendelését nem teszik lehetővé. Annak elbontása feltétlen szükséges, ezért a munka közös elvégzését tartotta célszerűnek. Egyidejűleg felkérte a panaszos szomszédját, hogy a telke csapadékvíz elvezetését "valamilyen módon vezesse ki a közterületre". A panaszos 1999-ben ismételten, most már írásban kért intézkedést szomszédja csapadékvíz elvezetése miatt.
A jegyző csak a panaszosnak válaszolt, amikor is megismételte az előző levelében foglaltakat, egyben bizonyos munkálatok elvégzésére szólította fel. A csapadékvíz elvezetés megoldását ismét közös feladatként határozta meg a jegyző. Tájékoztatta a kérelmezőt, ha nem ért egyet a válasszal, polgári peres úton érvényesítheti jogait.

A vizsgálat megállapításai:

A csapadékvíz elvezetésére mind a panaszosnak az eredeti bejelentése idején hatályban volt OÉSZ, mind a második, írásbeli kérelme idején és jelenleg is hatályban levő OTÉK ad jogszabályi iránymutatást. Ezen előírások szerint a tulajdonosnak a saját telkén kell elvezetnie a csapadékvizet.
Az OTÉK 47.§ (8) bekezdése pedig előírja, hogy "A telek, terület csapadékvíz-elvezetési   rendszerét úgy kell kialakítani, hogy a víz a terepen és az építményekben, továbbá a szomszédos telkeken és építményekben, valamint a közterületen kárt (átázást, kimosást, korróziót stb.) ne okozzon, és a rendeltetésszerű használatot ne akadályozza.

Az építésügyi hatóság tényként állapította meg a megtartott helyszíni szemlén, hogy a panaszos szomszédja nem oldotta meg a csapadékvíz szabályos elvezetését, azonban érdemi intézkedés helyett csak udvarias felkéréssel fejezte be eljárását. 

Az Áe. 42. §-a értelmében "(1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az   eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz."

Figyelemmel arra, hogy a jegyző elmulasztotta a döntését határozatba foglalni, a "kötelezést" nem kérheti számon a hatóság. Ezzel a mulasztással a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz, továbbá a tulajdonhoz fűződő alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásság keletkezett. A rendelkezésre álló iratokból az is kitűnik, hogy nemcsak a szomszédot, hanem a panaszost is meghatározott munkálatok elvégzésére hívta fel a hatóság levelében. A határozat meghozatalának elmulasztásával mindkét érdekelt félnek az Alkotmány 57.§ (5) bekezdésében biztosított jogorvoslati joggal kapcsolatban is visszásságot okozott a hatóság.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény "1. § (1) bekezdése alapján a következő a következő ajánlásokat teszem.

Felkérem Iklad Község jegyzőjét, hogy

1.) Soron kívül bírálja el a panaszos kérelmét a jogszabályoknak megfelelően, határozattal;
2.) Intézkedjen hivatalán belül mind az anyagi-, mind az eljárási jogi szabályok maradéktalan betartásáról. 

Budapest, 1999. december 16.

Gönczöl Katalin