OBH 4548/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr Schilling Rezső

Az  eljárás megindulása:
	Panaszos beadványában sérelmezte, hogy felesége ellen  folytatott nyomozás elhúzódik, a szerinte súlyos hibák és pontatlan nyomozati tevékenység feleségének hosszan tartó előzetes letartóztatását eredményezte, ez a családot nehéz helyzetbe hozta.
	A panaszban foglaltak alkotmányos jogok sérelmére utaltak, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében a Borsod-Abaúj Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjét tájékoztatásra kértem fel.

Érintett alkotmányos jogok:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz elve és ebből eredően a tisztességes eljáráshoz való jog  (Alkotmány. 2.§ /1/ bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
5. § (1) A hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák, a valóságnak megfelelően állapítsák meg, a terhelő és mentő, valamint a büntetőjogi felelősséget súlyosító és enyhítő körülményeket egyaránt figyelembe vegyék. Fel kell deríteni azokat az okokat és körülményeket is, amelyek a bűncselekmény elkövetését közvetlenül lehetővé tették.
16. § (1) A nyomozó hatóságok feladata a bűncselekmények gyors és alapos felderítése, valamint a bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonásához szükséges eljárási cselekmények elvégzése.
	(2) Általános nyomozó hatóság a rendőrség és az ügyészség.
17. § Az ügyész feladata a nyomozás törvényessége feletti felügyelet, a vádemelés és a vád képviselete, továbbá a jogszabály által meghatározott esetekben a nyomozás.
18. § (1) Az ügyész a nyomozás törvényessége feletti felügyelet körében
	a) a nyomozó hatóságot nyomozási cselekményre és a nyomozásnak az általa megjelölt határidőn belüli befejezésére utasíthatja;
	f) a nyomozó hatóság intézkedése vagy mulasztása miatt hozzá megküldött panaszokat elbírálja.
	(2) Az ügyész a nyomozás során felügyel arra, hogy az eljárásban részt vevő személyek jogaikat érvényesíthessék és ellenőrzi a kényszerintézkedések alkalmazásának törvényességét.
	(4) Az ügyész az e törvényben meghatározott feltételek esetén vádat emel, és a bíróság előtt - magánvád esetét kivéve - a vádat képviseli. Az ügyész a vádat elejtheti vagy módosíthatja. Az ügy iratait a bírósági eljárásban megtekintheti, a bíróság döntése előtt az ügyben felmerülő minden kérdésben indítványt tehet.
19. § (1) Az ügyész részvétele az elsőfokú bíróság tárgyalásán bűntetti eljárásban kötelező.
51. § A védő köteles a terhelt érdekében minden törvényes védekezési eszközt és módot késedelem nélkül felhasználni, a terheltet a védekezés törvényes eszközeiről felvilágosítani, jogaira kioktatni és a terheltet mentő, illetőleg a felelősségét enyhítő tények felderítését elősegíteni.
	(4) A védő az eljárás minden szakaszában indítványokat és észrevételeket tehet, a hatóságtól felvilágosítást kérhet, a tárgyaláson a kihallgatottakhoz kérdést intézhet és felszólalhat.
93. § (1) Az előzetes letartóztatás elrendeléséről a bíróság végzéssel határoz.
95. § (1) A vádirat benyújtása előtt elrendelt előzetes letartóztatás az elsőfokú bíróságnak a tárgyalás előkészítése során hozott határozatáig, de legfeljebb egy hónapig tart. Az előzetes letartóztatást a helyi bíróság egy alkalommal, legfeljebb két hónappal meghosszabbíthatja. Három hónap eltelte után az előzetes letartóztatást a megyei bíróság egyesbíróként eljárva, két alkalommal, legfeljebb az előzetes letartóztatás elrendelésétől számított egy év elteltéig meghosszabbíthatja. Ezt követően az előzetes letartóztatást a Legfelsőbb Bíróság hosszabbíthatja meg.

A vizsgálat megállapítása:
	Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjének tájékoztatása alapján a következőket állapítottam meg:
	A panaszos felesége  a Postabank és Takarékpénztár Rt tiszaújvárosi fiókjánál pénztárosként dolgozik. A bankfióktól ismeretlen tettes 9.180.000 Ft-ot eltulajdonított. Az ügyben  a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság 1999. június 22-én  rendelt el nyomozást, még azon a napon a panaszos feleségét sikkasztás gyanúja miatt gyanúsítottként kihallgatták, majd őrizetbe vették. A gyanúsítás és az őrizetbevétel ellen bejelentett panaszait a Miskolci Városi Ügyészség  elutasította.
	A Miskolci Városi Bíróság a panaszos feleségének előzetes letartóztatását 1999. június 24-én rendelte el, azt több alkalommal, 2000. március 24-éig meghosszabbították. Az előzetes letartóztatás, valamint a határidejének meghosszabbítása ellen az érintett és védője minden esetben fellebbeztek, de a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei  Bíróság az I. fokú bíróság megállapításait indokoltnak találta és a végzéseket helyben hagyta.
Az előzetes letartóztatás elrendelésének és fenntartásának indokoltságát nem vontam kétségbe, mert az az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 29. § /1/  bekezdés f./ pontja értelmében a bíróság nem tartozik azon hatóságok körébe, melyek tevékenységének vizsgálatára hatáskörrel rendelkezem.   
	Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjének véleménye szerint a panaszosnak szubjektív alapon nyugvó megítélése az, hogy a büntetőeljárás indokolatlanul húzódik el. Felesége ügyében a panaszos már ügyészi meghallgatást is igénybe vett, de azon érdemi körülményt nem említett. A rendőrfőkapitány  arról is tájékoztatott, hogy az ügy az átlagosnál nehezebb, bonyolultabb. A bizonyítás érdekében bizonyítási kisérlet megtartása, poligráfos szakértői vizsgálatok elvégzése vált indokolttá, széles körű ellenőrzést igényel az alibik tisztázása,  a bűncselekmény esetleges további részeseinek felderítése, az eltulajdonított összeg feltalálását célzó írásbeli megkeresések készítése, a kapott válaszok értékelése folyamatosan történik. Mindez kitöltötte a nyomozási időtartamot. A tájékoztatás azt is tartalmazta, hogy az eljárás kiszélesítése is indokolttá vált, mert a nyomozás során megállapított, további egyéb bűncselekmények gyanúja miatt újabb és újabb gyanúsítottakat vontak eljárás alá. A rendőrfőkapitányság nyomozása felett a Miskolci Városi Ügyészség fokozott ügyészi felügyeletet gyakorol, az elvégzett és tervezett nyomozati cselekményekkel egyetért.
	A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjének tájékoztatását elfogadtam. Kétségtelen, hogy  kilenc hónapos  nyomozási időtartam nem szokványos ugyan, de  adott  körülmények  között ennek indokoltsága fennállhat.
	 A  panaszos   	feleségének ügyében  nem merült fel olyan adat, körülmény, ami szerint a  hosszú nyomozási idő a  tisztességes eljáráshoz való jogával áll összefüggésben és ezért okozott sérelmet. A jogorvoslati lehetőségek kihasználása, a fokozott ügyészi felügyelet és a védő részvétele arra utalnak, hogy a gyanúsított büntetőeljáráshoz kapcsolódó jogai érvényesülnek.
	A panasznak a nyomozás pontatlanságaira, hibáira vonatkozó részét nem vizsgáltam, mert azt idő elöttinek tekintettem. Az  állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.16. § /1/  bekezdése értelmében az országgyűlési biztoshoz akkor lehet fordulni, ha valakit a hatóság részéről alkotmányos jogával összefüggésben sérelem ért  vagy annak közvetlen veszélye fenyeget, feltéve ha emiatti jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette vagy azt nem biztosították részére.
A panaszos feleségének ügyében ez a feltétel még nem valósult meg. Egyrészt a nyomozás befejezésekor a kötelező iratismertetésnél a hibákkal, pontatlanságokkal, egyáltalán az egész üggyel összefüggésben észrevételt, indítványt lehet tenni, kérni lehet a bizonyítás kiegészítését. Ez a lehetőség a védő részére is biztosított A másik  lehetőség vádemelés esetén a bírósági eljárásban áll rendelkezésre. A bíróság a szóbeliség és közvetlenség elve alapján az egész eljárást mintegy felülvizsgálja, a bizonyítékokat mérlegeli és a vádlottat meghallgatja, így lehetőség van arra, hogy a kifogásolt dolgokra a bíróság figyelmét felhívják.
	Mindezekre figyelemmel vizsgálatomat alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság hiányában, ajánlás nélkül lezártam.

Budapest, 2000. március 24.

Dr. Polt Péter