OBH 4547/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss A.
Tárgy: IX: kerületi Rendőrkapitányság eljárása

Az eljárás megindulása:
	Panaszos a hivatalomban tartott meghallgatás során előadta, hogy 1999. augusztusában csendháborítás és becsületsértés miatt szomszédja ellen feljelentést tett a IX. kerületi Rendőrkapitányságon. A feljelentés alapján a rendőrség intézkedést nem tett, ezért hivatalomhoz fordult.
	A panasz alapján alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:
	A panaszos feljelentésében leírt cselekmények a kerületi jegyző hatáskörébe tartozó szabálysértések voltak. Panaszos feljelentése alapján a rendőrség eljárást nem folytatott le, a feljelentést a cselekmények tárgyában hatáskörrel rendelkező önkormányzathoz nem tette át, a panaszost hatáskörének hiányáról nem tájékoztatta.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:
•	 A Magyar Köztársaság Alkotmánya:
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

•	 A cselekmények elkövetése idején hatályos szabálysértésekről szóló 1968. évi I. tv.:
1. § Valamely tevékenységet vagy mulasztást (a továbbiakban: cselekmény) törvény, kormányrendelet vagy önkormányzati rendelet nyilváníthat szabálysértéssé.
2. § Ezt a törvényt a belföldön elkövetett szabálysértésekre kell alkalmazni, akár magyar, akár nem magyar állampolgár követte el, feltéve, hogy nemzetközi szerződés vagy a szabálysértést meghatározó külön jogszabály másként nem rendelkezik.
5. § Szabálysértés miatt az elkövető akkor vonható felelősségre, ha cselekménye szándékos vagy gondatlan, kivéve, ha a szabálysértést meghatározó külön jogszabály csak a szándékos elkövetést bünteti.
16. § (1) A szabálysértés miatt alkalmazható büntetés a pénzbírság.
(2) A szabálysértés miatt alkalmazható intézkedések a figyelmeztetés, az elkobzás és a határozat nyilvános közzététele.
29. § (1) Szabálysértés miatt első fokon - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a községi, városi, megyei jogú városi, fővárosi kerületi jegyző jár el.
(2) Az (1) bekezdésben említett szabálysértési hatóság hatáskörébe utalt ügyekben másodfokon a megyei, fővárosi közigazgatási hivatal vezetője jár el.
(3) A fővárosi első fokú szabálysértési hatóság illetékességi területét a fővárosi önkormányzat rendeletben állapítja meg.
39. § (1) Az eljárásra általában az elkövető állandó lakóhelye szerinti szabálysértési hatóság illetékes.
(2) Ha az eljárás gyorsabb és eredményesebb lefolytatása indokolja, a szabálysértési ügyben az elkövető tartózkodási helye, munkahelye, vagy az elkövetés helye szerint illetékes szabálysértési hatóság is eljárhat.
42. § (1) A szabálysértési eljárás feljelentés, illetőleg a szabálysértési hatóság részéről eljáró személy észlelése vagy tudomása alapján indul meg.
(2) A feljelentést - ha a jogszabály másképpen nem rendelkezik - bármely szerv vagy személy megteheti.
43. § (1) Ha a feljelentés hiányos, a szabálysértési hatóság a kiegészítése iránt intézkedik, és beszerzi az egyéb szükséges adatokat.
(2) A szabálysértési hatóság - a tényállás tisztázása érdekében - az elkövetőt meghallgathatja, iratokat szerezhet be, illetőleg más szerveket adatok közlésére hívhat fel. Az elkövető személyes meghallgatása során - ha ez indokolt - nyomban áttérhet az ügy tárgyalására.
46. § (1) Ha az eljárás alapjául szolgáló cselekmény elbírálására más szerv jogosult, a szabálysértési hatóság az ügyet ehhez haladéktalanul átteszi.
71. § (1) Az ügyész felügyel a szabálysértési ügyekben eljáró szervek határozatainak és intézkedéseinek törvényességére. Ennek során az ügyészt az általános törvényességi felügyelet alapján gyakorolt jogok illetik meg, ezenfelül tárgyalási joggal részt vehet az ügyben tartott tárgyaláson.
96/B. § (1) Aki mással szemben a becsület csorbítására alkalmas kifejezést használ vagy egyéb ilyen cselekményt követ el,
tízezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Becsületsértés miatt szabálysértési eljárásnak csak magánindítványra van helye.

•	 Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv.(Áe.):
2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
(2) A közigazgatási szervek előmozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását.
7. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörét és az illetékességét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni. Ha azt állapítja meg, hogy az ügyben nincs hatásköre, vagy nem illetékes, az ügyet haladéktalanul átteszi a hatáskörrel rendelkező illetékes közigazgatási szervhez, és erről az ügyfelet egyidejűleg értesíti.

A vizsgálat megállapításai:
	Az Alkotmány 2.§-ában deklarált jogállamiság részét képező jogbiztonsághoz való jog a jogrendszer egészének alapelvévé teszi a kiszámíthatóságot. A jogszabályban meghatározott formalizált eljárások biztosítják az állampolgárok számára ennek az alapelvnek a gyakorlati érvényesülését. Ilyen formalizált eljárás az 1957. évi IV. törvényben meghatározott államigazgatási eljárás is, melynek normái betartásával válik a jogalkalmazói tevékenység az Alkotmány 2. §-ában meghatározott alkotmányos követelménynek megfelelővé, és így kiszámíthatóvá. Az Áe. 7. § (1) bekezdése kimondja, hogy a közigazgatási szerv a hatáskörét az eljárás minden szakaszában hivatalból köteles vizsgálni, és ha ennek során hatáskörének hiányát állapítja meg, az ügyet köteles haladéktalanul áttenni a hatáskörrel rendelkező szervhez. Az Áe-nek ez a rendelkezése az Alkotmány 64. §-ába foglalt panaszhoz való joggal összhangban, a panasz elbírálásának biztosítása érdekében a jogalkalmazó kötelezettségévé teszi hatáskörhiány esetén a panasz, illetve a kérelem áttételét. A panaszos által sérelmezett esetben a IX. kerületi Rendőrkapitányság e kötelezettségének nem tett eleget, ezért a feljelentés tárgyában döntés nem született, tehát a panaszos jogorvoslati jogával sem élhetett. Mindezek alapján megállapítom, hogy a IX. kerületi Rendőrkapitányság eljárásával a jogállamisággal, a panaszhoz való joggal és a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott. Tekintettel azonban arra, hogy megkeresésem alapján a IX. kerületi rendőrkapitány az eljárási hibát elismerte, és az alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében a szükséges intézkedéseket megtette, az ügyben ajánlást nem teszek.

Budapest, 2000. szeptember 1.

Gönczöl Katalin