OBH 4492/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Horváth Judit

A vizsgálat megindítása
A panaszos Létavértes Önkormányzatának határozatát kifogásolta, melyben rendszeres gyermekvédelmi támogatás iránti kérelmét elutasították.
Mivel a panasz összefüggésbe hozható az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogbiztonsághoz való joggal, az ügyben vizsgálatot indítottam. Megkerestem a jegyzőt, aki megküldte az ügyre vonatkozó iratokat.

A megállapított tényállás
A panaszos 1999. március 22-én kelt kérelmében kérte gyermeke után a rendszeres gyermekvédelmi támogatást. Létavértes Önkormányzatának Egészségügyi és Szociális Bizottsága 1999. április 19-én kelt határozatával elutasította a kérelmet. Az indokolás szerint a bizottság megállapította, hogy a kérelmező családjából anyagi okok miatt nem kell a kiskorú csecsemőt kiemelni, védelembe venni. Szépen nevelik, megfelelően gondozzák. Az első fokú határozatot a panaszos megfellebbezte. Fellebbezésében kifejtette, hogy havi jövedelmük 14.000-Ft, valamint a családi pótlék és a gyes. Egymillió forintos Tb tartozásuk mellett gondot okoz a gyermek nevelése, ezért kérik az önkormányzat anyagi támogatását. 1999. május 14-én környezettanulmányt végeztek a család otthonában. A környezettanulmány szerint a család jövedelme összesen 25.221-Ft, rendszeres kiadásaik 28.281-Ft. A kiadásokat igazolt számlák alapján állapították meg. Az apa vállalkozó: diófa, gyékény, kosár és vesszőbútor árusításával foglalkozik, melyből jelentős jövedelemre tesz szert. A család szépen berendezett, összkomfortos családi házban él. Anyagiakban nem szenvednek hiányt, a gyermeknek mindene megvan. Havi kiadásuk  bevallott jövedelmüket meghaladja. A képviselőtestület 1999. június 14-én kelt határozatával panaszos fellebbezését elutasította. Az indokolás szerint a család havi kiadása meghaladja a bevételüket, ezért a képviselőtestület megállapította, hogy a bevallott jövedelem nem a valóságot tükrözi. Kifejtette továbbá, hogy a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló rendelet célja a gyermek védelme, a gyermek családban történő nevelésének elősegítése, veszélyeztetettségének megelőzése, megszüntetése, amely ebben a családban nem áll fenn. A rendelkezésemre álló iratokban nincs utalás arra, hogy a panaszos kérte volna a határozat bírósági felülvizsgálatát.

A vizsgálat megállapításai és az érintett alkotmányos jogok
A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. tv. 19. § (2) bekezdése szerint a települési önkormányzat képviselőtestülete a gyermeket rendszeres támogatásban részesíti, ha a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, és a családban történő nevelkedés nem áll a gyermek érdekével ellentétben. A gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX.10.) Korm. sz. rendelet 65. § (3) bekezdése szerint a benyújtott jövedelem nyilatkozatban és igazolásban szereplô adatok valódisága az eljárás során szükség esetén környezettanulmány (helyzetértékelés) készítésével ellenôrizhetô. Megállapítottam, hogy mind a bizottság, mind a képviselőtestület elutasító határozatának indokolása nem mindenben felelt meg az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. 43. § (1) bek. c. pontjának. Az indokolás tartalmazza a közigazgatási szerv által megállapított tényállást, az elfogadott bizonyítékokat, az ügyfél által felajánlott de mellôzött bizonyítékokat, a mellôzés okát. Az indokoló rész tartalmazza a határozat alapjául szolgáló jogszabályok megjelölését (nem csupán a jogszabály számára, a paragrafus és a bekezdés számra történô utalást, hanem az érthetôség érdekében a jogszabály tárgyának és a hivatkozási alapot képezô szabálynak a tömör felidézését is). Mindezek feltüntetése az indokolásban azért nélkülözhetetlen, mert a közigazgatási szerv csak így tud nyomatékot adni döntésének.
A fentiek alapján megállapítottam, hogy az elutasító határozatok indokolása nem tartalmazta megfelelően a tényállást, nem tért ki  a környezettanulmányban foglaltakra, nem indokolta meg kellőképpen, hogy mire alapozta azt a megállapítását, hogy a bevallott jövedelem nem felel meg a valóságnak.
A határozatok indokolásának fenti hiányosságai a jogbiztonsághoz való jog közvetlen sérelméhez vezethet. A jogbiztonság az állam kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. A jogbiztonság megköveteli azt is, hogy a jogalkalmazók - különösen a közigazgatási szervek - a jog előírásait ne csak betartassák, hanem maguk is betartsák. Egyébként nem érvényesülhet a jogbiztonsággal szemben fennálló az a követelmény, hogy a jogalanyok a magatartásukat a jog előírásaihoz tudják igazítani. A szociális bizottság és a képviselőtestület azzal, hogy a határozataik indokolása nem felelt meg az Áe. vonatkozó előírásainak visszásságot okoztak az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt jogbiztonsághoz való joggal összefüggésben.

Kezdeményezés
Az okozott visszásság jövőbeni elkerülése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a polgármestert, hogy a rendszeres gyermeknevelési támogatások körében hozott elutasító határozatok indokolásánál a jövőben az Áe. idevonatkozó előírásait maradéktalanul tartsák be.

Budapest, 2000. február 15.

Gönczöl Katalin