OBH 4488/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala által, gyermekének fejlesztő felkészítése tárgyában hozott határozatának a Mozgássérültek Pető András Nevelőképző és Nevelőintézete elzárkózó magatartása miatt nem tud érvényt szerezni.
	A Közigazgatási Hivatal határozata szerint a gyermek taníthatósága gyógypedagógiai módszerekkel eredményesen a Mozgássérültek Pető András Nevelőképző és Nevelőintézetnél (1125 Budapest, Kútvölgyi út 6.) oldható meg, ezért a gyermek képességeire való tekintettel továbbra is a gyermeket eddig kezelő intézetet jelölték meg kiképzési kötelezettként. A panaszos szerint a megfelelő fejlesztő felkészítés késedelme miatt félő, hogy a gyermek mentális állapota hanyatlik, halmozott fogyatékossága visszafordíthatatlanná, sőt súlyosbodóvá válik.
	Figyelemmel arra, hogy a beadványban írtak a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének érvényesülésével, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanújára engedtek következtetni, az ügyben a vizsgálatot 1999. szeptember 20-án megindítottam. A vizsgálat megindításával egyidejűleg, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló, 1993. évi LIX. törvény 18. § (4) bekezdésére hivatkozva az üggyel kapcsolatban tájékoztatást kértem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjétől.

Az érintett alkotmányos jogok
	Eljárásom során a következő alkotmányos jogok érvényesülését vizsgáltam az üggyel kapcsolatban:
1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
2. Az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

A ügy jogszabályi háttere és a vizsgálat megállapításai
	A közoktatásról 1993. évi LXXIX. törvény 30. § (1) bekezdése szerint a testi, az érzékszervi, az értelmi, a beszéd- vagy más fogyatékos gyermeknek, tanulónak joga, hogy különleges gondozás keretében állapotának megfelelő pedagógiai, gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai ellátásban részesüljön attól kezdődően, hogy fogyatékosságát megállapították. A különleges gondozást - a gyermek, tanuló életkorától és állapotától függően, meghatározott szakértői és rehabilitációs bizottságok szakértői véleményében foglaltak szerint - a korai fejlesztés és gondozás, az óvodai nevelés, az iskolai nevelés és oktatás, a fejlesztő felkészítés keretében kell biztosítani. A korai fejlesztés és gondozás megvalósítható otthoni ellátás, bölcsődei gondozás, fogyatékosok ápoló, gondozó otthonában nyújtott gondozás, gyógypedagógiai tanácsadás, korai fejlesztés és gondozás keretében biztosított fejlesztés és gondozás, konduktív pedagógiai ellátás keretében.
	A testi, az érzékszervi, az enyhe vagy középsúlyos értelmi, a beszéd- vagy más fogyatékos gyermek, tanuló óvodai nevelése, iskolai nevelése és oktatása külön - az e célra létrehozott gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményben, óvodai csoportban, óvodai tagozaton, iskolai tagozaton, osztályban, csoportban - vagy a többi gyermekkel, tanulóval együtt - azonos óvodai csoportban, óvodai tagozatos, illetve iskolai osztályban (a továbbiakban a fogyatékos gyermekek, tanulók - külön vagy közös - nevelésében és oktatásában részt vevő óvoda és iskola és a fogyatékos tanuló ellátásában részt vevő kollégium együtt: gyógypedagógiai nevelésben-oktatásban részt vevő nevelési-oktatási intézmény) történhet. A gyermek külön óvodai nevelését végző óvodai csoportot, óvodai tagozatot, illetve a tanulók külön iskolai nevelését és oktatását végző iskolai tagozatot, osztályt, csoportot - a gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézménnyel egyezően - a fogyatékosság típusának megfelelően kell létrehozni. A gyógypedagógiai nevelésben-oktatásban részt vevő nevelési-oktatási intézményben a gyermek, tanuló egészségügyi és pedagógiai célú habilitációs és rehabilitációs ellátásban is részesül.
	A gyógypedagógiai nevelésben-oktatásban részt vevő nevelési-oktatási intézménynek rendelkeznie kell azokkal a személyi és tárgyi feltételekkel, amelyek a testi, az érzékszervi, az értelmi, a beszéd- vagy más fogyatékos gyermek, tanuló sajátos óvodai neveléséhez, iskolai neveléséhez és oktatásához, valamint az egészségügyi és pedagógiai célú habilitációs és rehabilitációs ellátáshoz szükségesek. A nevelési-oktatási intézményt a szülő választja ki a tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs bizottság, illetve az országos szakértői és rehabilitációs tevékenységet végző bizottság szakértői véleménye alapján.
	A gyermek, tanuló érdekében a jegyző kötelezheti a szülőt, hogy gyermekével jelenjen meg szakértői vizsgálaton, illetve a szakértői vélemény alapján gyermekét a megfelelő nevelési-oktatási intézménybe írassa be.
	Ha a gyermeket a kijelölt nevelési-oktatási intézmény nem tudja felvenni, a szakértői véleményt adó intézmény megkísérel másik, a sajátos neveléshez és oktatáshoz szükséges személyi és tárgyi feltételekkel rendelkező nevelési-oktatási intézményt találni. Ha így sem oldható meg a gyermek, a tanuló elhelyezése, a szakértői véleményt adó intézmény meghatározza, hogy a gyermek, a tanuló milyen módon kapcsolódhat be a nevelésbe és az oktatásba, és a gyermeket, a tanulót előjegyzésbe veszi mindaddig, ameddig felvételét nem sikerül megoldani.
	A Közigazgatási Hivatal vezetőjétől kapott tájékoztatás, valamint a rendelkezésemre álló dokumentumok alapján megállapítottam, hogy Budapest Főváros Önkormányzatának Oktatási Ügyosztálya 1999. április 21-én kelt leiratában tájékoztatta a közigazgatási hivatal vezetőjét, hogy a Tanulási Képességet Vizsgáló Szakértői és Rehabilitációs Bizottságok javaslata alapján kiadott határozatok ellen benyújtott fellebbezések felülvizsgálatára szakvélemény készítését a jövőben a Bárczi Gusztáv Gyógypedagógiai Tanárképző Főiskola Pedagógiai Szakszolgáltató és Szakmai Szolgáltató Központja (a továbbiakban: PSzSzSzK) végzi. Ennek ismeretében terjesztették fel a panaszos első fokú határozata elleni fellebbezését a PSzSzSzK-hoz. Az intézet a hozzá felterjesztett vizsgálati anyagot visszaküldte a közigazgatási hivatalhoz, mert a PSzSzSzK jegyzői eljárásban való közreműködése az eljárására irányadó jogszabályok értelmében csak a szakértői és rehabilitációs bizottságok illetékesség alá tartozó esetekre korlátozódik. Ezt követően kereste meg a közigazgatási hivatal a Látásvizsgáló Országos Rehabilitációs Szakértői Bizottságot, annak érdekében hogy a hozzá felterjesztett szülői fellebbezést már a szakvélemény ismeretében tudja elbírálni. A szakvélemény ismeretében hozta meg a közigazgatási hivatal a gyermek fejlesztő felkészítése tárgyában hozott, 1999. augusztus 24-én kelt, 04-14128/1999. számú határozatát. A határozat szerint a gyermek taníthatósága gyógypedagógiai módszerekkel eredményesen a Mozgássérültek Pető András Nevelőképző és Nevelőintézetnél oldható meg, ezért a gyermek képességeire való tekintettel továbbra is ezt az intézetet jelölték meg képzési kötelezettként. A Mozgássérültek Pető András Nevelőképző és Nevelőintézete 1999. szeptember 9-én értesítette a határozatot hozó közigazgatási hivatalt, hogy az intézet Szervezeti és Működési Szabályzata nem ad lehetőséget arra, hogy a gyermek az Intézet Általános Iskolájában nyerjen elhelyezést. A panaszos gyermeke az 1998/99-es tanévben is csak konduktív mozgásfejlesztést kapott. A 4. számú Szakértői Bizottság javaslatára egy évig létesült tanulói jogviszonya. A közigazgatási hivatal ennek ismeretében állásfoglalást kért az Oktatási Minisztériumtól. A minisztérium Tanügyigazgatási Főosztályának állásfoglalása szerint a Mozgássérültek Pető András Nevelőképző és Nevelőintézete nem jelölhető ki képzési kötelezettség teljesítésére, mert az nem állami intézmény és a feladat ellátására vonatkozó érvényes megállapodás sincs az állam és az intézet között. A tények ismeretében a közigazgatási hivatal saját korábban hozott határozatát visszavonta, és új eljárásra utasítás mellett egyidejűleg megsemmisítette a fellebbezéssel érintett első fokú határozatot. A gyermek mentális állapota védelmének érdekében a panaszosnak hét olyan intézményt ajánlottak fel, ahol a gyermeket megfelelő módon és környezetben fejleszthetnék. Az erőfeszítések nem jártak eredménnyel. Hol a szülőnek nem felelt meg a felajánlott intézmény, hol az intézmény nem tudta vállalni a gyermek megfelelő fejlesztését.
	A megismételt első fokú eljárásban a 4. számú Szakértői Bizottság megkereste a jelenleg is működő nappali otthonokat, de azokban üres férőhely hiányában nincs mód a gyermek elhelyezésére. Az első fokú hatóság (az újpesti önkormányzat polgármesteri hivatala) jegyzője 1999. október 27-én a Bárczi Gusztáv Gyógypedagógiai Főiskola Szakmai Szolgáltató Központját kérte fel a gyermek szakértői vizsgálatára. A főiskola főigazgatója javaslatot tett a szülőknek a gyermek érdi napközi otthonban történő elhelyezésére, de a szülők ezt a lehetőséget sem fogadták el. A jegyző a tanköteles korú gyermeket a Vakok Batthyány László Gyermekotthona Római Katolikus Iskolájába kötelezte beíratni. A PSzSzSzK felülvizsgálati szakértői véleményében megállapította:"összességében a gyermeknél halmozott sérülés áll fenn (értelem, mozgás, látás, beszéd), amelyek összetevői között nem állapítható meg az egyes akadályozottságok súlyosság dominanciája. A nevelését-oktatását illető döntésben irányadó a látás sérülés ténye, amelyet az önkormányzat által kiállított vaksági személyi járadékra vonatkozó határozat is igazol, amely mögött orvosi javaslat áll." A gyermek azóta is a Vakok Batthyány László Gyermekotthona Római Katolikus Iskolájába jár, erről a közigazgatási hivatal illetékes munkatársa 2000. február 24-én személyesen is meggyőződött.
	A rendelkezésemre álló dokumentumok alapján megállapítottam, hogy az ügyben nem sérült sem a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elve, sem a gyermek lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez fűződő alkotmányos joga. Az ügyben eljárt szervekhez intézett kérelmeket az arra illetékesek megvizsgálták, illetve megvizsgáltatták, elmaradt vagy megalapozatlan intézkedést nem észleltem az ügyben, ezért a Hivatalomnál folyó eljárást megszüntetem, a vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2000. március 22.

Gönczöl Katalin