OBH 4473/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző:dr.Ágoston  Zsuzsa

A vizsgálat megindítása
	Ügyei viteléhez szükséges belátási képességét elvesztett személy fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Panaszában azt sérelmezte, hogy gondnoka a Zalaapáti Pszichiátriai Otthonba akarja elhelyezni, annak ellenére, hogy ő képesnek érzi magát önálló életvitelre. A panaszos azt is kifogásolta, hogy személyi igazolványát nem kaphatja meg, tudomása szerint azt a gondnoka tartja magánál.
	Tekintettel arra, hogy felmerült panaszos alkotmányos jogai sérülésének gyanúja, az ügyben vizsgálatot rendeltem el.

Feltételezett alkotmányos visszásság:
	- az élethez és az emberi méltósághoz való jog: "A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani." [Alkotmány 54. § (1) bek.]
	-a szabad mozgáshoz és a tartózkodási hely szabad megválasztásához való jog: "Mindenkit, aki törvényesen tartózkodik Magyarország területén - törvényben meghatározott esetek kivételével - megillet a szabad mozgás és a tartózkodási hely szabad megválasztásának joga, beleértve a lakóhely vagy az ország elhagyásához való jogot is." [Alkotmány 58. § (1) bek.]

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
16. § (1) Cselekvőképtelen az is, akit a bíróság cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett.
(2) Cselekvőképességet kizáró gondnokság alá a bíróság azt a nagykorú személyt helyezi, akinek az ügyei viteléhez szükséges belátási képessége - elmebeli állapota vagy szellemi fogyatkozása miatt - állandó jelleggel teljesen hiányzik.
18. § (1) A cselekvőképtelen személy jognyilatkozata semmis; nevében törvényes képviselője jár el.
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
71. § A pszichiátriai betegek otthonában azoknak a személyeknek az ápolását, gondozását végzik, akik számottevő pszichiátriai kezelést nem igényelnek, nem veszélyeztető állapotúak, viszont önálló életvitelre nem képesek és állandó intézeti gondoskodást igényelnek.
71. § A pszichiátriai betegek otthonában azoknak a személyeknek az ápolását, gondozását végzik, akik számottevő pszichiátriai kezelést nem igényelnek, nem veszélyeztető állapotúak, viszont önálló életvitelre nem képesek és állandó intézeti gondoskodást igényelnek.
93. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevétele önkéntes, az ellátást igénylő, illetve törvényes képviselője kérelmére, indítványára történik.
(2) Ha az ellátást igénylő cselekvőképtelen, a kérelmet, az indítványt törvényes képviselője terjeszti elő. A korlátozottan cselekvőképes személy kérelmét, indítványát törvényes képviselőjének beleegyezésével terjesztheti elő. Ha közöttük a kérelem, az indítvány kérdésében vita van, arról a gyámhivatal dönt.

168/1999. (XI. 24.) Korm. rendelet a személyazonosító igazolvány kiadásáról és nyilvántartásáról
31. § (3) A cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett polgár, menekült vagy bevándorolt jogállású személy személyazonosító igazolványának kiadásával, használatával, birtokban tartásával kapcsolatos kötelezettségek a törvényes képviselőt terhelik.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
	Annak vizsgálatára, hogy panaszos ügyében a gyámhatóság, valamint  a gondnok eljárása megfelelt-e a jogszabályi előírásoknak  a Budapest Főváros Gyámhivatalát kértem fel. Kértem vizsgálja meg azt is, hogy a megtett intézkedések valóban a  gondnokolt érdekeit szolgálták.
	A gondnokolt ügyében eljáró Budapest Csepel Gyámhivatal arról tájékoztatta a fővárosi gyámhivatalt, hogy a panaszos 1978 óta áll elmeorvosi kezelés alatt, állapota az elmúlt 20 évben sokat romlott. Egy 1994-ben készült ideg-elmeorvosi szakvélemény szerint ügyei viteléhez szükséges belátási képességét véglegesen elvesztette, ezért cselekvőképességet kizáró gondnoksága indokolt.
	A Budapest XX.-XXI.-XXIII. kerületi Bíróság 1997 július 25-én kelt 12.P. XXI.21607/1996/11 sz. jogerős ítéletével határozott a gondnokság alá helyezésről. A gondnokolt részére a gyámhatóság hivatásos gondnokot rendelt ki.
	A gyámhatóság tájékoztatása szerint  kb. 1991-ben panaszossal -kihasználva állapotát - albérlője kötött egy adásvételi szerződést, eszerint lakását megvásárolta tőle. Később a lakásból el is küldte. Ennek a szerződésnek az érvénytelenítése folyamatban van, a gyámhatóság eseti gondnokot rendelt, aki a peres eljárást megindította. 
	A panaszos 1996-1997- ben rendkívül leromlott egészségi állapotban volt, közel egy évig kórházi ellátásban részesült. Az 1997 november 11-én készült orvosi szakvélemény szerint önmaga ellátására képtelen volt, szociális otthonban történő elhelyezése tehát indokolt volt. A gyámhatóság tájékoztatása szerint kezdetben maga  is hozzájárult a szociális otthoni elhelyezéshez, meg is tekintette leendő "otthonát" és  a gondnoka mindent megtett annak érdekében hogy olyan helyre kerüljön ami számára is elfogadható. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosához akkor fordult amikor a lakásában élő személy - akivel korábban az adásvételi szerződést kötötte - tudomást szerzett a panaszos ügyének újabb fejleményeiről és akkor felajánlotta, hogy ellátásáról maga fog gondoskodni, ugyanakkor a szociális otthonról megfélemlítő dolgokat mesélt a gondnokoltnak.
	A panaszos 1999 szeptember 24-én beköltözött  a pszichiátriai otthonba. A gyámhivatal tájékozódott az állapotáról, az őt ápoló, gondozó személyek véleménye szerint jól érzi magát, gondnoka megfelelően ellátja. 2000 október 12.-én az állampolgári jogok országgyűlési biztosának munkatársa telefonon érdeklődött panaszos állapota felől. Az intézet dolgozói elmondták, hogy jól érzi magát, egészségi állapota is javult, egyik szobatársával  szoros baráti viszonyban van, fel sem merül benne, hogy az intézményt el szeretné hagyni.
	A gondnokolt személyi igazolványa az otthon vezetőjénél van letétben. Ez az érvényben lévő jogszabályok szerint nem sérti a panaszos alkotmányos jogait. A panaszos cselekvőképtelen ezért iratainak megőrzéséről a törvényes képviselőnek kell gondoskodnia.
	Budapest Főváros Gyámhivatala az első fokú gyámhivataltól kapott tájékoztatás és az iratok áttanulmányozása alapján megállapította, hogy az érvényben levő jogszabályok alapján jártak el.
	Fentiekre való tekintettel, figyelemmel arra, hogy alkotmányos visszásságot az ügyben eljáró szervek eljárása nem okozott, a  panaszos alkotmányos jogai a hatósági eljárásban nem sérültek, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvényben foglalt jogkörömben a vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2000. október. 18.
Gönczöl Katalin