OBH 4465/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának részjelentése
Előadó: dr. Nagy Réka

Az eljárás megindulása
	Egy markazi illetőségű panaszos fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, sérelmezve a község önkormányzatának eljárását a községben történt szennyvíz-csatorna kiépítésekor keletkezett károk helyreállításával kapcsolatban.
A hivatal hatáskörének elemzésekor először  1999. november 3-án, majd ismételten 2000. március 22-én kerestem meg a község polgármesterét.  Ennek során a beruházás körülményeiről, valamint a panaszos önkormányzatnál tett bejelentéseinek sorsáról érdeklődtem.
2000. május 9-én a jegyző hiányosan, de válaszolt megkeresésemre.
Tekintettel a hiányos válaszadásra és ebből következően arra, hogy hatáskörömet nem sikerült megállapítani, ismételten 2000. június 20-án kerestem meg a polgármestert és további tájékoztatást és iratokat kértem az üggyel összefüggésben.
Erre a levélre szintén nem kaptam választ, ezért 2001. március 9-én ismételten felkértem a polgármestert válaszadásra, melyre szintén nem érkezett válasz.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. tv.
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv.
18. § (1) Az országgyűlési biztos a jogerôsen befejezett ügyekre vonatkozóan jogosult bármely hatóság ellenôrzésére, ennek során - külön törvény eltérô rendelkezése hiányában - a hatóság helyiségeibe beléphet. Az országgyűlési biztos jogainak gyakorlása érdekében a fegyveres erôk, a nemzetbiztonsági szolgálatok, a rendôrség és a rendészeti szervek működésére szolgáló területekre a hatáskörrel rendelkezô miniszter által szabályozott módon léphet be. Ez a szabályozás az ellenôrzést érdemben nem akadályozhatja.
(2) Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetôleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti.
(3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézôjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetôjét vagy felügyeleti szervének vezetôjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetôjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel.
(4) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügyben bármely szervtôl vagy annak munkatársától írásbeli magyarázatot, nyilatkozatot vagy véleményt kérhet.
21. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az elôidézô szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetôjénél a visszásság orvoslását. Az ilyen kezdeményezés rövid úton (távbeszélôn, szóban stb.) is történhet, ez esetben a kezdeményezés idôpontját, módját és lényegét az ügyiraton kell rögzíteni.
(2) Az érintett szerv a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésrôl a kezdeményezés kézhezvételétôl számított harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost.

A vizsgálat megállapításai
	Az eljárásom során az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 18. §-a alapján tájékoztatást kértem csatornázási ügyben a polgármestertől.  Az ismételt, négy alkalommal történő megkeresésekre mindössze egyszer adott választ a polgármester helyett a jegyző, de a válasz nem tekinthető érdeminek.
A leírtakra tekintettel megállapítottam, hogy a polgármesterhez intézett megkereséseim teljesítésének megtagadása sérti az országgyűlési biztosnak az Obtv. 18 §-ában meghatározott vizsgálati jogosultságát, korlátozza az országgyűlési biztos alkotmányos feladatának ellátásában, ezáltal az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos visszásságot okoz.

Kezdeményezés
	Élve az Obtv. 21. §-ában biztosított jogkörömmel kezdeményezem a polgármesternél, hogy teljesítse az országgyűlési biztos jogszabályon alapuló megkeresését és haladéktalanul adjon választ a megkeresésekben foglalt kérdésekre és küldje meg a szükséges dokumentációt.

Budapest, 2001. május 8.

Gönczöl Katalin

OBH 4465/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Nagy Réka

Vizsgálat megindulása
	Egy markazi lakos azzal a panasszal fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, hogy az önkormányzat a csatornaépítés folyamán okozott károkat annak ellenére nem téríti meg, hogy erre ígéretet tett.  Az önkormányzatnak a panaszos szerint azért is lehetősége lenne a helyreállítási munkálatok elvégzésére, mert a beruházónak nem fizette ki a beruházás teljes összegét, pontosan azért, hogy az okozott károkat megtéríthessék.
A panaszos 1992-óta több alkalommal terjesztett elő panaszt az önkormányzatnál, de kérését még nem orvosolták.
A vizsgálatot a jogállamiságból fakadó jogbiztonság szerves részének tekintendő tisztességes eljáráshoz való jog ( Alk. 2. § (1) bek.), a panaszhoz való jog ( 64. §), valamint a tulajdonhoz való jog (13. § (1) bek.) sérelmének gyanúja miatt indítottam.
A vizsgálat során több alkalommal megkerestem Markaz Község polgármesterét, aki a megkeresésekre választ vagy nagy késedelemmel, vagy csak külön jelentésben tett kezdeményezésre adta meg.

Megállapított tényállás
	A településen 1992 és 1996 között építette ki a szennyvízhálózatot az Alterra Építőipari Kft.  A kivitelezés során tapasztalt hiányosságok miatt az önkormányzat beperelte a kivitelező céget.  A per jelenleg a II. fokú bíróság előtt folyik.
A panaszos 1989-ben épült kerítésében feltehetőleg az 1992-ben folyt beruházás során az építési munkálatok elvégzésekor kár keletkezett.
A panaszos több alkalommal fordult a jegyzőhöz, a képviselőtestülethez, valamint az azóta már felbomlott csatornamű társulathoz annak érdekében, hogy a kerítésben okozott kárt térítsék meg.
(1993. április 8-án a panaszos levelet írt  a jegyzőnek, hogy a megrongált kerítés helyreállítása érdekében intézkedjenek, 
1993. november 17-én a csatornamű társulat tájékoztatta a panaszost, hogy a kerítés javításával kapcsolatos igényét figyelembe veszik és az érintett vezetékszakaszt nem fogják átvenni a kivitelezőtől, mindemellett felszólította panaszost a hátraléka befizetésére.
A csatornamű társulat elnöke 1995-ben a panaszos igényét ismét jogosnak találta.
1997. június 5-én  a panaszos ismételten levelet írt a jegyzőnek és kérte a kerítés helyreállítását)
Legutóbb a panaszos 1999. áprilisában fordult a képviselő testülethez.
Erre a jegyző június 28-án a következőt válaszolta:
"A településen a szennyvízhálózat építésekor több helyen történt hasonló károsodás.  A kivitelező céggel az önkormányzat a mai napig perben áll.  Miután ennek vége, szóba kerülhet az okozott kár helyreállítása"
2000. június 3-án az építésügyi előadóval együtt a polgármester megkereste a panaszost és megállapították, hogy nem egyértelmű az, hogy a kerítés "megdőlése" mikor és milyen okból következett be.
A polgármester kifejezetten visszautasította azt a panaszosi állítást, hogy visszatartottak volna bármekkora összeget is annak érdekében, hogy a keletkezett károkat megtérítsék, ezzel szemben az önkormányzat nem tudott 5 millió Ft-ot kifizetni a vállalkozónak, mert ezt az összeget a kivitelezési késedelem miatt nem kapta meg az 1992. évi LXXXIX tv. alapján, mint központi támogatást.
Az önkormányzat a per befejeztével kívánja rendezni a károsultak igényét. ( Hivatalomnak 2000. május 9-én küldött tájékoztatás)
2001. május 14-én kelt tájékoztatás alapján az önkormányzat a keletkezett károk megtérítését nem vállalja, de a panaszos rendelkezésére bocsátja a kerítés megjavításához szükséges építőanyagokat, ha  a panaszos vállalja a munkadíj kifizetését.

Alkalmazott jogszabályok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. tv.
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

•	A közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. tv.
Tv. 17. § (1) A panasz olyan kérelem, amely egyéni jogsérelem vagy érdeksérelem megszüntetésére irányul és elintézése nem tartozik más, jogilag szabályozott - így különösen bírósági, államigazgatási, munkaügyi (szövetkezeti) döntôbizottsági - eljárásra.
(2) A panasz benyújtására és elintézésére e törvény II. fejezetében meghatározott rendelkezések - a következô eltérésekkel - irányadók.
Vhr. 11. § A panasz benyújtására és elintézésére az elôzô §-okban foglalt rendelkezéseket megfelelôen kell alkalmazni.
Tv. 18. § (1) Ha a panasz valamely szerv tevékenysége (mulasztása) ellen irányul, a panaszt az érintett szerv vezetôje vizsgálja meg és intézi el.
Tv. 19. § (1) A panaszt a lehetô legrövidebb idô alatt, de legkésôbb a benyújtástól számított harminc napon belül el kell intézni.
(2) Az eljáró szerv vezetôje az (1) bekezdés szerinti határidôt - indokolt esetben - egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Errôl a panasztevôt értesíteni kell.
(3) A panasz elintézésérôl a felettes szervet nem kell tájékoztatni.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat annak megállapítását célozta, hogy az önkormányzat panaszbeadványokra adott válasza és az ügyintézés módja megfelelt-e a tisztességes eljárás követelményeinek.
A vizsgálatom során megállapítottam, hogy az önkormányzat a csatornaépítésben beruházóként vett részt.  A beruházás folyamán többször változtak a szerződés alanyai.  Eredetileg a szerződést a kivitelezővel az önkormányzat írta alá.  Később kiderült, hogy a beruházásra csatornamű társulatot kell alakítani, ezért a szerződést módosították.  Majd egy 1994-es APEH ellenőrzés folyamán kiderült, hogy adózási szempontból az önkormányzatnak kell a beruházást befejezni, ezért ismét az önkormányzat lett a szerződés alanya.
A vizsgálat során kiderült, hogy helytelen a panaszos azon állítása miszerint az önkormányzat a kivitelezőnek nem fizette volna ki a teljes díjat.
Az önkormányzat azt az 5 Millió Ft-ot nem fizette ki a kivitelezőnek, amelytől mint céltámogatástól az önkormányzat a kivitelező késedelme miatt elesett.  Jelenleg ezért az 5 M Ft-ért az önkormányzatot pereli a kivitelező.  
A fent leírtakra tekintettel megállapítottam, hogy a panasz azon része miszerint az önkormányzat rendelkezik anyagi forrással a kivitelező által okozott károk megtérítésére nyilvánvalóan alaptalan.
A vizsgálat során megállapítottam azonban, hogy az önkormányzat rendszeresen félretájékoztatta a panaszost a kár megtérítésével kapcsolatban ugyanis azt a látszatot keltette válaszaival, mintha felelősséget vállalna a kivitelező helyett a kivitelező által okozott károkért és csak azért nem intézkedik, mert a per még nem zárult le.
Ezzel szemben megállapítottam, hogy az önkormányzatnak nincs kártérítési felelőssége a kivitelező által okozott károkkal összefüggésben, hiszen a károkozás önálló kötelem keletkeztető tény, melyet nem a  szerződéses jogviszony alapján, hanem a károkozás alapján kell elbírálni.
Az önkormányzat azzal a gyakorlatával, mellyel a panaszost éveken keresztül félretájékoztatta, megsértette a tisztességes eljáráshoz való jogot, mert ezzel az önkormányzat olyan jogbizonytalanságot eredményezett, amely sérti az Alkotmány jogállamiságról szóló deklarációjának szerves részeként értelmezhető jogbiztonság követelményét, illetve a tisztességes eljáráshoz való jogot.
Tekintettel arra, hogy vizsgálatom során az önkormányzat a kerítés kijavításához szükséges építőanyag biztosítására ígéretet tett a panaszosnak, így a visszásság orvoslására kezdeményezést nem teszek.

Budapest, 2001. július 13.

Lenkovics Barnabás