OBH 4463/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Szécsi Mária 

Az eljárás megindulása
	A panaszos a beadványában azt kifogásolta, hogy leánya, aki a Debreceni Orvostudományi Egyetem (DOTE) hallgatója, az 1998/1999. tanulmányi évre nem nyerte el az Esélyt a Tanulásra Közalapítvány által nyújtott támogatást; és az e miatt tett panaszait a különböző, általa megkeresett szervek nem vizsgálták ki.
Az ügyben vizsgálatot indítottam, mert a panasz és a hozzácsatolt iratok alapján felmerülhet a művelődéshez, valamint a panaszhoz való alkotmányos jogok sérelmének lehetősége.
A vizsgálathoz - a panaszos által küldött iratokon kívül - az egyetemtől bekért szabályzatokat használtam fel.

A megállapított tényállás
1.	A panaszos leánya az Esélyt a Tanulásra Közalapítvány anyagi támogatására nyújtott be pályázatot. A közalapítvány kuratóriumának szabályzata szerint a döntést a havi támogatásokról (5.850-19.500 Ft között) a pályázó saját felsőoktatási intézményének előzetes állásfoglalása, javaslata alapján hozza meg.
A kuratórium elnöke arról tájékoztatta Halász János országgyűlési képviselőt, akihez a panaszos fordult, hogy a DOTE a felállított rangsor első 32 hallgatójának támogatására tett javaslatot, de a panaszos gyermeke csak a rangsor 38. helyén szerepelt. A közalapítvány pályázati kiírása szerint a támogatás feltétele, hogy a pályázó havi jövedelme, valamint a családjában az egy főre jutó havi jövedelem ne haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80 %-át.
A DOTE előzetes eljárásáról az egyetem rektora adott tájékoztatást az egészségügyi miniszternek, akitől a panaszos szintén vizsgálatot kért. E szerint az egyes oktatási intézményeknek csupán az a szerep jut az alapítványi támogatások odaítélésében, hogy a jelentkezéseket gyűjtsék össze, a pályázati feltételek szerint rangsorolják, és a pályázati adatlapokat, valamint azok rangsor szerinti összesítését - a jövedelemigazolásokkal együtt - küldjék meg az alapítvány kuratóriumának. Az egyetem Diákjóléti Bizottsága a pályázati feltételeknek megfelelő hallgatókat az egy főre jutó jövedelem alapján rangsorolta. A panaszos leányánál előbbre sorolt, és később támogatásban is részesült hallgatók családjában ez a jövedelem minden esetben kevesebb volt, mint nála. Egyébként őt a 20 %-os plusz keret terhére javasolták támogatásban részesíteni, de ez valószínűleg pénzhiány miatt nem volt lehetséges.

2.	A panaszos a támogatás megállapítását illetően vizsgálatot kért - a már említett egészségügyi miniszteren kívül - az oktatási minisztertől, a Hajdú-Bihar Megyei Főügyészségtől, valamint a miniszterelnöktől.
Az oktatási miniszter azt válaszolta, hogy a közalapítvány működésének törvényességét az ügyészség vizsgálhatja, forduljon oda a panaszos. A megyei főügyészség közölte: az ügyészség csupán annak vizsgálatára jogosult, hogy az alapítvány működtetése során a kuratórium tevékenysége, határozatai megfelelnek-e az alapító okirat rendelkezéseinek. Nem tartozik azonban a törvényességi felülvizsgálat körébe annak vizsgálata, hogy - az egyébként alapító okirat előírásai szerint - kiírt pályázatnak megfelelő pályázatok elbírálására, rangsorolására milyen szempontok alapján került sor. 
Nem vizsgálhatja az ügyészség a DOTE Diákjóléti Bizottság működését sem, hiszen az a felsőoktatási intézmény önkormányzatának része, s mint ilyen a működéséért az őt megválasztó hallgatóknak felelős.
A miniszterelnökhöz írt levelére - megbízásából - a panaszos a Miniszterelnöki Hivatal Lakossági Kapcsolatok Főosztályától kapott választ. Ebben felhívják a figyelmét arra, hogy a Miniszterelnöki Hivatal a közalapítványok működésére, pályázataik kiírására, a támogatás feltételeinek teljesítésére befolyással - hatáskör hiányában - nem lehet. 
A panaszos beadványaiban elsősorban a DOTE Tanulmányi Osztályának és a Diákjóléti Bizottságnak az eljárásait kifogásolta, mert szerinte az itt elkövetett visszaélések akadályozták meg az alapítványi támogatás elnyerését. Ezeket a sérelmeket az egészségügyi miniszter felkérésére a DOTE rektora vizsgálta, megállapította, hogy a panaszban névszerint megnevezettek mulasztást vagy szabálytalanságot nem követtek el. 
 
3.	A panaszos előbb említett két miniszterhez írt beadványában kifogásolta azt is, hogy az egyetemen a támogatásokat nem a rászorultak kapják, a támogatott hallgatók ismert életkörülményei ugyanis ezt nem indokolnák. A rektor válaszában e tárgyban azt írja: A jelen panaszlevélen kívül a támogatások elosztására vonatkozóan még nem kaptam olyan jelzést, amely visszaélést, igazságtalanságot jelzett volna, így eddig nem volt szükséges a segélyezési tevékenység rendszerének, gyakorlatának ellenőrzése, felülvizsgálata és ilyen problémát az alapítványi javaslat ügyben sem tapasztalt. A panaszos szerint ez a válasz nem felelt meg a valóságnak. 

Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.
(2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
74/F. § (1) Az alapítvány működése felett az ügyészség a reá irányadó szabályok szerint törvényességi felügyeletet gyakorol.
•	74/G. § (8) A kezelő szerv (szervezet) a közalapítvány működéséről köteles az alapítónak évente beszámolni és gazdálkodásának legfontosabb adatait nyilvánosságra kell hoznia. A közalapítvány gazdálkodásának törvényességét és célszerűségét - a helyi önkormányzat képviselő-testülete által alapított közalapítvány kivételével - az Állami Számvevőszék ellenőrzi.
•	1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
•	1993. évi LXXX. törvény a felsőoktatásról (a továbbiakban: Ftv.)
74/A. § (1) Az oktatási miniszter törvényességi felügyeleti jogkörében vizsgálja, hogy a felsőoktatási intézmény működése, döntéshozatali eljárása, illetőleg döntései megfelelnek-e a jogszabályoknak.

A vizsgálat megállapításai
	A DOTE eljárásának vizsgálatát illetően figyelembe kell vennem, hogy az országgyűlési biztos hatásköre a felsőoktatási intézmények esetén korlátozott. Ezek az intézmények ugyanis autonóm, önkormányzó szervezetek, ezért belső működésüket általában nem vizsgálhatom. Ugyanez az autonómia az oka annak is, hogy az intézménynek a hallgatókat érintő számos döntése ellen nincs külső jogorvoslati lehetőség. A hallgatók támogatására vonatkozó döntéseket a Diákjóléti Bizottság hozza, amelyben a hallgatók maguk vesznek részt. (Az ügyészség ismertetett válaszában kitér a hallgatói közösség és képviselőik kapcsolatára is a döntésekért való felelősséget illetően.) A Diákjóléti Bizottság döntései ellen jogorvoslati lehetőség a DOTE vezetőihez van. Végül pedig a törvényességi felügyelet járhat el jogsértés esetén. 
	Az intézmények felett a törvényességi felügyeletet az oktatási miniszter gyakorolja. A panaszos az oktatási és az egészségügyi miniszterhez címzett beadványában az oktatási minisztertől csak mint a közalapítvány felügyelőjétől kért választ, és csak erről kapott tájékoztatást. Nem észlelte a minisztérium, hogy ha a beadványt tartalma szerint bírálja el, akkor az Ftv. szerint az egyetem eljárásának vizsgálatáról is döntenie kellett volna. A panaszban az egészségügyi minisztert jelölte meg a panaszos az egyetem munkájának felügyelőjeként, a miniszter e kérés alapján intézkedett, és a DOTE rektorának a felkérésére végzett vizsgálatáról tájékoztatta a panaszost. Ezzel beadványára érdemi választ kapott, bár a minisztériumok hibáztak, mert nem ismerték fel a hatáskörük szerinti eljárás rendjét. A rektor válaszának igazságtartalmát nem vizsgáltam, mert közvetlen ténymegállapító (nyomozó) eljárásra nincs lehetőségem.
	A közalapítványok működésének vizsgálata nem tartozik az országgyűlési biztos hatáskörébe, ezért a konkrét esetben - a hallgató támogatásának elmaradása miatt - a művelődéshez való alkotmányos jogot érintő visszásságról sem foglalhattam állást. A közalapítvány tevékenységét az ügyészség, az Állami Számvevőszék, a Kormányzati Ellenőrzési Hivatal ellenőrzi, továbbá az alapító képviselője - ez esetben az oktatási miniszter - ellenőrzi úgy, hogy évente beszámoltatja. Az ellenőrzések keretében - a költségvetési támogatás felhasználásának vizsgálatakor - van lehetőség arra, hogy az egyedi döntések szabályszerűségét is ellenőrizzék. A kuratórium egyedi döntéseit, a támogatások odaítélését külső szerv nem vizsgálhatja felül.
	A panaszosnak az általa megkeresett állami szervek a leírt kifogásokra, sérelmekre választ adtak. A közalapítvány és az egyetem előbbiekben leírt sajátos jogi helyzete miatt arra nem volt lehetőségük, hogy közvetlenül intézkedjenek, a döntést felülvizsgálják.
	A vizsgált ügyben az állami szervek eljárása tekintetében a panaszjoggal összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg, az eljárást ezért intézkedés nélkül lezárom.

Budapest, 2001. június 7.

Gönczöl Katalin