OBH 4443/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Panaszos és neje (panaszos) sérelmezték az FVM Bács-Kiskun Megyei Földművelésügyi Hivatal (FM Hivatal) dolgozóinak az eljárását, mert részaránytulajdonuknak megfelelő föld kiadása során nem a törvény előírásai szerint jártak el. 

A rendelkezésemre álló iratok alapján a jogbiztonság (Alkotmány 2. § (1) bek.) valamint a tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. § (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. 

A panaszolt ügyben való tájékoztatás céljából rövid úton megkerestem az FM Hivatalt. 

Megállapított tényállás

Panaszos tanyatulajdonos, aki az 1992. évi II. törvény alapján Kecskemét közigazgatási területén keletkezett 20 aranykorona értékű, továbbá szintén Kecskemét területén vásárlás útján keletkezett 18,24 aranykorona értékű részaránytulajdonnal rendelkezik. 

Panaszos részaránytulajdonának megfelelő aranykorona értékű föld kiadását a törvényes határidőben kérte a Földkiadó Bizottságtól. A földkiadás helyéül a kecskeméti 0346/11. helyrajzi számú földet jelölte meg. Az iratokból megállapítható, hogy panaszos által a földkiadási kérelemben a földkiadás helyéül megjelölt földre, (mely eredetileg a kárpótlási földalapba volt kijelölve és csere folytán került a részaránytulajdonosok földigényének kielégítését biztosító földalapba) egy másik tanyatulajdonos is földkiadási kérelmet nyújtott be ugyancsak a törvényes határidőben 78,85 aranykorona értékű, Kecskemét területén beviteli kötelezettség alapján keletkezett részaránytulajdonának kiadása iránt. Mivel ugyanarra a földre panaszos, és a másik tanyatulajdonos is a törvényes határidőben benyújtotta a földkiadási kérelmét, a Földkiadó Bizottság a földkiadás sorrendjében elsőbbséget élvező tanyatulajdonos (akinek beviteli kötelezettség alapján keletkezett részaránytulajdona) igényének kielégítése mellett döntött, panaszos kérelmének az említett táblából való föld, kiadásának mellőzésével. A Földkiadó Bizottság üléséről készült jegyzőkönyvből megállapítható, hogy a bizottság 1994. október 27-i ülésén panaszos is jelen volt, s ahol a Földkiadó Bizottság döntéséről tájékoztatást kapott. 

A Földkiadó Bizottság azonban panaszos földkiadási ügyét működésének megszűnéséig - 1996. december 31. napjáig - jogerős határozattal nem zárta le. Panaszos földkiadásáról szóló határozatot már az FM Hivatal hozta meg 1999. I. 7. napján, mellyel panaszost és feleségét megillető részaránytulajdonuknak megfelelő aranykorona értékű földet - nem a panaszos által kért helyrajzi számú földből adott ki. Ezért panaszos az említett határozatot fellebbezéssel támadta meg. 

A fellebbezést az ügyben másodfokon eljáró FVM Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatal bírálta el a 234/1998. sz. és 1999. március 16-án kelt határozatával, mely határozatot panaszos részére kézbesítettek. A másodfokon eljáró közigazgatási szerv panaszos fellebbezése alapján a földkiadásról rendelkező elsőfokú határozatot megsemmisítette, s az elsőfokon eljáró FM Hivatalt az új eljárás - 30 napon belül való - lefolytatására kötelezte. 

Rövid úton történt megkeresésemre az FM Hivatal egyebek mellett arról tájékoztatott, hogy a panaszolt földkiadási ügyében az új eljárást még nem folytatta le. 

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

Az 1993. évi II. törvényt módosító 1999. évi XLIX. törvény 14. §-ának (6) bekezdésének c) pontja azt is rendeli, hogy ".... e törvény rendelkezéseit a törvény hatálybalépésekor folyamatban lévő ügyekre is alkalmazni kell,"

A hivatkozott törvénnyel már módosított 1993. évi II. törvény 9/B. § (4) bekezdése úgy szól, hogy "A földkiadás során az FM hivatal az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályai szerint jár el."

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 15. § (1) bekezdése azt írja elő, hogy "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."

A vizsgálat megállapította, hogy az elsőfokú közigazgatási határozatot megsemmisítő és az új eljárás lefolytatását elrendelő másodfokú közigazgatási határozat kelte 1999. III. 16. napja. Erre tekintettel a hivatkozott rendelkezések szerint a másodfokú határozat, panaszos részére való kézbesítését követő 30 napon belül az FM Hivatalnak az új eljárást - az 1999. évi XLIX. törvényre is figyelemmel - le kellett volna folytatnia. 

Az FM Hivatal a törvényben megállapított ügyintézési határidőt túllépte, az új eljárást nem folytatta le. A hivatal mulasztásával megsértette a jogbiztonság alkotmányos elvét (Alkotmány 2. § (1) bek.). Ugyanakkor ez az eljárás sérti panaszosnak tulajdonhoz való jogát (Alkotmány 13. § (1) bek.) is, mert panaszost mint részaránytulajdonost gátolja abban, hogy részaránytulajdonának megfelelő aranykorona értékű, - a természetben létező konkrét helyrajzi számmal rendelkező - termőföldön az Alkotmányban biztosított tulajdonhoz való jogát gyakorolhassa. Ezért a hivatal mulasztása a felhívott alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idézett elő. 

Kezdeményezés

Az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1), (2), (3) bekezdésére hivatkozással - kezdeményezem Hivatalvezető úrnál panaszos földkiadási ügyében a másodfokú határozatban foglalt kötelezésnek megfelelően az új eljárás haladéktalan lefolytatását, ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozat meghozatalát és - kérem, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve megtett intézkedéséről kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék. 

Jelentésem egy példányának megküldésével Panaszost, illetve az FVM Bács-Kiskun Megyei FM Hivatalának vezetőjét is tájékoztattam. 

Budapest, 1999. november 25.

Dr. Polt Péter