OBH 4434/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr Schilling Rezső

Az eljárás megindulása:
	A panaszos beadványában sérelmezte, hogy több súlyos betegsége ellenére nem kapja meg a szükséges gyógykezelést, például előjegyzett szemműtétje is elmaradt. Kéri kezelőorvosait arra utasítani, hogy engedjék a szemműtétet elvégezni, illetve az általa felsorolt gyógyszereket írják fel neki.
	A panaszban foglaltakra figyelemmel alkotmányos  jogokkal összefüggésben visszásság gyanúja merült fel, ezért a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága egészségügyi szolgálatának álláspontját kértem ki.

Érintett alkotmányos jog:
Legmagasabb szintű testi egészséghez fűződő jog ( Alkotmány 70/D. § / 1 / bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1979. évi 11. Tvr. a büntetések és intézkedések végrehajtásáról
	25. § (1) A szabadságvesztés végrehajtása során biztosítani kell az elítélt
a) őrzését, felügyeletét és ellenőrzését,
b) elhelyezését, élelmezését, ruházatát és egészségügyi ellátását,
	36. § (1) Az elítélt jogosult
a) a higiéniai feltételeknek megfelelő egészséges elhelyezésre, az egészségi állapotának és a szabadságvesztés végrehajtása alatti tevékenységének megfelelő élelmezésre, egészségügyi ellátásra;
	47. § (2) Az elítélt egészségének védelmére és egészségügyi ellátására az egészségügyi jogszabályok az irányadók, a gyógyszerellátás térítés nélkül illeti meg.
1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről
8. § (1) A betegnek joga van az állapota által szakmailag indokolt szintű egészségügyi szolgáltató és - ha jogszabály kivételt nem tesz - a választott orvos egyetértésével az ellátását végző orvos megválasztásához, amennyiben azt az egészségi állapota által indokolt ellátás szakmai tartalma, az ellátás sürgőssége vagy az ellátás igénybevételének alapjául szolgáló jogviszony nem zárja ki.
(2) Az (1) bekezdés szerinti orvosválasztás joga az egészségügyi szolgáltató működési rendjének megfelelően gyakorolható.
(3) A beteg bármely, a kezelőorvos által megállapított diagnózissal, illetőleg javasolt terápiával, valamint fekvőbeteg-gyógyintézetből történő tervezett elbocsátásával vagy más egészségügyi szolgáltatóhoz történő beutalásával kapcsolatban kezdeményezheti más orvos által történő vizsgálatát.
13. § (1) A beteg jogosult a számára egyéniesített formában megadott teljes körű tájékoztatásra.
(2) A betegnek joga van arra, hogy részletes tájékoztatást kapjon
a) egészségi állapotáról, beleértve ennek orvosi megítélését is,
b) a javasolt vizsgálatokról, beavatkozásokról,
c) a javasolt vizsgálatok, beavatkozások elvégzésének, illetve elmaradásának lehetséges előnyeiről és kockázatairól,

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos által a beadványához csatolt orvosi okmányokból, valamint a Büntetésvégrehajtás Országos Parancsnoksága egészségügyi szolgálatától kapott tájékoztatás alapján az ügyben a következőket állapítottam meg:
	A 69 éves panaszost cukorbetegség, magas vérnyomás, krónikus légzőszervi megbetegedés, vese és prosztatakövesség, krónikus vesemedence és prosztata-gyulladás, valamint a cukorbetegség szövődményeként  szív és érrendszeri, továbbá idegrendszeri elváltozások miatt orvosi javaslatra 1998. május hónapban szállították át a nagyfai bv. intézetbe. A számtalan betegségére tekintettel  szakorvosi ellenőrzését  a BV. Központi Kórházában 1999. évben kéthavonta elvégezték, 1999. november 9-én urológiai panaszok miatt a kórház sebészeti osztályára utalták be.
	Az Igazságügyi Megfigyelő és Elmegyógyító Intézetben 1998. május 11-18 között kezelték. A zárójelentés szerint a panaszos 1971. óta ismert betegük, az elmúlt időszakban több alkalommal gyógykezelték, utoljára 1989. augusztus hónapban öngyilkossági kisérlet miatt. A zárójelentés szerint epilepsziája is van,  a panaszos szerint azonban az utolsó három évben rohama nem volt.
	A panaszos 1999. február 1-25-e közötti időben kivizsgáláson vett részt a BV. Központi Kórházban. A rendelkezésre álló zárójelentésből megállapítható, hogy szürkehályog miatti műtétre a szemész szakorvos javaslatára 1999. február 24-én volt előjegyezve a Szent István Kórház szemészeti osztályán, ahol leleteket és belgyógyászati műthetőségi véleményt is kértek a betegről. A műtétre azonban nem kerülhetett sor, mert az  azt megelőző  utolsó belgyógyászati vélemény a következőket tartalmazta: " Góctalan állapotot elérni nem sikerül, a műtét kockázata igen nagy. Absolut műtéti indikáció nem áll fenn, ezért a műtéttől eltekintenek. "  A szemműtét ügyében a két kórház osztályvezető főorvosa egymással konzultált. A zárójelentés azt is tartalmazza, hogy kontroll vizsgálatra két hónappal későbbi időpontra visszarendelték, amikor a szemműtéti előjegyzés és urológiai konzultáció ismét szóba jön. Erre figyelemmel nem megalapozott  a panasznak az a része, hogy a szemműtét végrehajtását a büntetésvégrehajtás orvosi karának valamelyik tagja akadályozza meg.
	A megkeresésemre kapott tájékoztatás szerint a panaszosnak az orvosi dokumentációja és kezelőorvosaival rendszeresen folytatott konzultáció alapján nem lehet oka a kifogásokra. Ápolását, állandó orvosi felügyeletét, szakorvosi ellenőrzését és gyógyszeres kezelését maradéktalanul biztosítják. A kórlefolyás ismeretében a gyógyulása nem várható, sőt a betegségei jellege miatt állapota folyamatos romlásának veszélye fenyeget.
	A tájékoztatás azt is tartalmazta, hogy a panaszos az elmúlt időszakban számtalan esetben és fórumon terjesztett elő panaszokat a szemműtét ügyében. Megitélés szerint nem tud megbarátkozni azzal a gondolattal, hogy a szervezetében meglevő és a műtét szempontjából fokozott veszélyt jelentő  krónikus gyulladási gócok felszámolása elött a műtétre nem kerülhet sor. A beadványaira adott és orvos által tolmácsolt válaszokat nem hajlandó elfogadni és tudomásul venni. Nem áll rendelkezésre adat arra nézve, hogy a panaszok megválaszolására újabb orvosi vizsgálatok, vagy csak az előzményi iratok alapján került sor.
	Tájékoztatom a panaszost arról, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosának nem áll jogában és módjában az, hogy gyógyító tevékenységet folytató orvost műtét elvégzésére, gyógyszer felírására utasítsa, vagy tevékenységében bármilyen módon befolyásolja. Az orvost a  legjobb tudása szerinti eljárásra, a szükséges gyógykezelés formájának, mértékének megválasztására csak orvosi esküje és lelkiismerete kötelezi.

Felhívom a  panaszos figyelmét viszont arra, hogy az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. törvény 8. § (3) bekezdése alapján élhet azzal a jogával, hogy szemének műtétjével összefüggő orvosi vizsgálat és a műtét elvégzésére nem a Szent István Kórház, hanem más egészségügyi intézmény szemészeti osztályának kijelölését kérje.
	A  műtét elvégezhetőségének vagy  akadályának megállapítása olyan orvosi szakkérdés, amelyben állást nem foglalhatok. A sorozatos panaszokra és a válasz el nem fogadására tekintettel azonban a panaszosnak a  legmagasabb szintű testi egészséghez, továbbá a szabad orvosválasztáshoz való, az alkotmányban és az egészségügyről szóló törvényben biztosított jogának nem teljeskörű biztosítása alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság közvetlen veszélyét hordozza. A panaszos jogának maradéktalan érvényesítése érdekében - élve az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. § /1/ bekezdésében biztosított jogommal - ajánlást teszek   a szemműtét elvégezhetőségének megállapítására független, belgyógyász és szemszakorvos összetételű orvosi konzílium összehívására és véleményének beszerzésére.
	A vizsgálatom során beszerzett adatokra figyelemmel  a panasz egyéb vonatkozásában az  egészségi állapotnak megfelelő orvosi gyógykezeléssel és gyógyszerezéssel összefüggésben alkotmányos állampolgári jog sérelmét nem lehet megállapítani, ezért e részben ajánlást nem tettem és vizsgálatomat lezártam.

Budapest, 1999. december 16.

Gönczöl Katalin