OBH 4380/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Németh Andrea

Az eljárás megindítása

A panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához tett bejelentésében sérelmezte a gondozottakkal való bánásmódot az Eleki Pszichiátriai Betegek és Értelmi Fogyatékosok Otthonában. 

A vizsgálat az élethez és emberi méltósághoz, a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, a szociális biztonsághoz való jog sérelmének gyanúja miatt indult.

Alkalmazott jogszabályok
1997. évi XLVII. törvény az egészségügyi és a hozzájuk kapcsolódó személyes adatok kezeléséről és védelméről
24. § (1) Az érintettnek első ízben történő orvosi ellátásakor a kezelőorvos a rendőrségnek haladéktalanul bejelenti az érintett személyazonosító adatait, ha az érintett 8 napon túl gyógyuló sérülést szenvedett, és a sérülés feltehetően bűncselekmény következménye.
1973. évi I. törvény a büntetőeljárásról
12. § (1) Büntetőeljárást csak az e törvényben meghatározott feltételek alapján, bűncselekmény alapos gyanúja esetén és csak az ellen lehet indítani, akit bűncselekmény alapos gyanúja terhel.
13. § Büntetőeljárást nem lehet indítani, és a már megindult eljárást meg kell szüntetni vagy felmentő ítéletet kell hozni, ha
a) a cselekmény nem bűncselekmény vagy azt nem a terhelt (a feljelentett személy) követte el;
b) nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a terhelt (a feljelentett személy) követte el;
c) büntethetőséget kizáró vagy megszüntető ok áll fenn;
d) a terhelt cselekményét már jogerősen elbírálták, kivéve a perújítás és a felülvizsgálat esetét.
16. § (1) A nyomozó hatóságok feladata a bűncselekmények gyors és alapos felderítése, valamint a bűncselekmények elkövetőinek felelősségre vonásához szükséges eljárási cselekmények elvégzése.
59. § (1) A bizonyítás azokra a tényekre terjed ki, amelyek a büntető törvények és az eljárási jogszabályok alkalmazása szempontjából jelentősek.
60. § (1) A bizonyítékok felderítése, összegyűjtése és biztosítása során e törvény rendelkezései szerint kell eljárni. Jogszabály előírhatja a bizonyítási cselekmények elvégzésének, így különösen a bizonyítási eszközök rögzítésének és megvizsgálásának meghatározott módját.
68. § (1) Ha a bizonyítandó tény megállapításához vagy megítéléséhez különleges szakértelem szükséges, szakértőt kell igénybe venni.
70. § (1) A hatóság külön jogszabályban feljogosított intézményt, kijelölt igazságügyi szakértőt, ha pedig ez nem lehetséges, kellő szakértelemmel rendelkező személyt vagy intézményt (eseti szakértő) rendelhet ki szakértőként.

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

1. § Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának (a továbbiakban: országgyűlési biztos) feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen [Alkotmány 32/B. § (1) bek.].
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Az érintett alkotmányos jogok

54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

A tényállás és  a  vizsgálat megállapításai

A panaszos állítása szerint az Eleki Pszichiátriai Betegek és Értelmi Fogyatékosok Otthonában az ápolók súlyosan bántalmaztak egy gondozottat, akit 1999. szeptember 14-én kórházba kellett szállítani. A bejelentés szerint a gondozottat olyan erősen gyógyszerezett állapotban szállították kórházba, hogy esetében súlyos gyógyszertúladagolás is diagnosztizálható volt.

A gyulai Pándy Kálmán Kórház orvos-igazgatójától és a gyulai Rendőrkapitányság vezetőjétől a következő tájékoztatást kaptam:

A gondozottat 1999. szeptember 13-án 17.00 órakor vették fel a kórház intenzív osztályára, azt követően, hogy a Baleseti Sürgősségi Ambulancián ellátásban részesült. (Diagnózis: a bal mellkasfél oldalsó felületi zúzódása, többszörös bordatörések, bal oldali traumás vérmell, kétoldali tüdőgyulladás, vérmérgezés, légzési elégtelenség.) A beteg felvételekor gyógyszertúladagolás gyanúja nem merült fel, ezért ilyen irányú vizsgálatokat a továbbiakban nem végeztek. A kórház véleménye szerint nehezen hozzáférhető tudata alapbetegségével, a pszichiátria által javasolt gyógyszerek szedésével és a felvétele előtt napokon át tartó magas lázas állapotával magyarázható. A felvételekor sérüléseinek eredete nem volt pontosan tisztázható, így a Rendőrkapitányságnak 1999. szeptember 14-én az intenzív osztály bejelentést tett.

A rendőrség a kórházi bejelentést követően az otthontól beszerezte a napi jelentéseket tartalmazó füzetet (eseménynapló-átadófüzet), ami a gondozottra vonatkozó bejegyzéseket is tartalmazott. A bejegyzések alapján megállapítható, hogy a gondozottnak a sérüléseket megelőző napokban erőszakos kitörései voltak. A bejegyzések szerint 1999. szeptember 11-én a lépcsőn leesett, de látható sérülései nem voltak. A rendőrség az otthonban helyszíni szemlét tartott. Az ügyben orvos szakértő kirendelésére került sor (1999. szeptember 21.), aki a szakvéleményét az iratoknak az országgyűlési biztoshoz érkezéséig (1999. október 1.) még nem készítette el. 

Esetlegesen bűncselekmény elkövetésének alapos gyanúja az orvos szakértői vélemény alapján állapítható meg. A szakértői vélemény erre vonatkozó megállapításai meghatározzák a rendőrségi eljárás további folytatását. A gondozott meghallgatását alapbetegsége és a kórházi kezelés során alkalmazott orvosi eljárások nem tették lehetővé.

A kórház az 1997. évi XLVII. törvény 24. § (1) bekezdésében előírt értesítési kötelezettségének eleget tett, amikor az esetről a rendőrségnek bejelentést tett.

Az rendőrség az 1973. évi I. törvényben előírt kötelezettségeinek megfelelően a bejelentés alapján az eljárást megkezdte, a tényállás kiderítése érdekében helyszíni szemlét tartott, tanukat hallgatott ki, és orvos szakértői véleményt kért, mivel az idegenkezűség megállapításához hatósági szakértő véleménye elengedhetetlen követelmény.

A fent említett eljárás lefolytatása (esetlegesen bűncselekmény elkövetésének felderítése, az esetleges elkövető személyének megállapítása, különböző eljárási cselekmények végrehajtása) a rendőrség hatáskörébe tartozik, az országgyűlési biztosnak a nyomozás lefolytatására nincs hatásköre. 

Az országgyűlési biztos a panaszbeadvány vizsgálata során a kórház és a rendőrség eljárásával kapcsolatban alkotmányos jogokat érintő visszásságot nem állapított meg. 

Budapest, 1999. október 5.

Gönczöl Katalin