OBH 4358/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mivel sérelmezte, a Vasadi Általános Iskola és Diákotthon hetes iskolájában elhelyezett gyermeke hétvégi eltávozásával kapcsolatban az igazgatónő és az osztályfőnök intézkedését.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált gyermeki jogok megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	A panaszos előadta, hogy 1999. szeptember 1-jén az igazgatónőnek és a gyermek osztályfőnökének jelezte, hogy szeptember első három hetében - betegsége miatt - nem tudja a gyermeket hétvégére elvinni az intézményből. Azt javasolta, hogy vegyék fel a kapcsolatot a gyermek apjával. Egyidejűleg egyik rokona segítségét kérte, hogy beszéljen az igazgatónővel a gyermek hétvégi felügyeletével kapcsolatban. A panaszos elmondása szerint az igazgatónő nem várta meg a rokon jelentkezését, hanem 1999. szeptember 10-én közölte a megbízottal, hogy amennyiben az anya nem gondoskodik a hétvégi eltávozásokról, úgy megindítja a gondozásba vételi eljárást. 
A vizsgálat során megkerestem az oktatási intézmény igazgatóját, hogy küldje meg az intézmény alapító okiratát és tájékoztasson az ügyről. 
Az igazgatónő tájékoztatott, hogy 1999. szeptember 10-én a gyámhatóság véleményének a kikérése után döntött úgy, hogy a panaszban megjelölt hétvégén a gyermeket a panaszos barátjának nem adja ki. Arról is tájékoztatott, hogy a kislányt 1999. szeptember 17-én a panaszos édesanya az intézményből elvitte. Ettől az időponttól sem a gyámhatóságnak, sem az iskolának a gyermek sorsáról nincs tudomása, mivel a panaszos anya a gyámhatóság megkereséseire nem válaszolt. 

Az ügy jogszabályi háttere
	A Vasadi Általános Iskola és Diákotthon Szervezeti és Működési Szabályzata 
Az általános iskola és diákotthon működési rendje
26. oldal 5.6. pont:
"A tanuló csak a szülő személyes vagy írásbeli kérésére, az osztályfőnöke, távolléte esetén az igazgató vagy az intézményvezető, illetve a részére órát tartó szaktanár írásos engedélyével hagyhatja el az intézmény területét. Rendkívüli esetben - szülői kérés hiányában - az iskola elhagyására csak az igazgató vagy az intézményegység vezető adhat engedélyt."

Az érintett alkotmányos jog 
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
(2) A szülőket megilleti az a jog, hogy a gyermeküknek adandó nevelést megválasszák.
(3) A családok és az ifjúság helyzetével és védelmével kapcsolatos állami feladatokat külön rendelkezések tartalmazzák.

A vizsgálat megállapítása
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy az intézmény igazgatója az osztályfőnökkel együtt helyesen döntött, amikor a gyámhatóság véleményének kikérése után nem engedélyezte, hogy a gyermeket az édesanya barátja elvigye. A barát az anya nyilatkozata szerint írásbeli meghatalmazással érkezett, s ez a körülmény a jelenlegi szervezeti és működési szabályzat  - jelentésben idézett - rendelkezése értelmében elegendő lett volna az eltávozás engedélyezéséhez. A szabályzat úgy rendelkezik, hogy a szülő írásos kérése esetén a gyermek elhagyhatja az intézményt. Ebben az esetben ez azonban azt jelentette, hogy egy idegen, az intézmény munkatársai számára ismeretlen  személynek kellett volna átadni a  gyermeket. Ez aggállyal töltötte el a pedagógust és az intézményvezetőt. A gyámhatóság véleményével egyetértésben arra a döntésre jutottak, hogy a gyermeket nem adják át az ismeretlen személynek.
A vizsgálat az intézmény munkatársai döntésének helyességét igazolta. Álláspontom szerint a jelenlegi szabályzat adott esetben a gyermek érdekével ellentétes lehet, és ennek következtében az Alkotmányban garantált gyermeki jogokkal kapcsolatos visszásság veszélyét hordozza magába.  A szabályzat idézett szövege nem pontosítja azt a kört, aki(k) a szülő felhatalmazása esetén a gyermeket az intézményből elviheti. Az érvényben lévő szabályozás szerint akár minden alkalommal (elsősorban hétvégén) lehetőség van arra, hogy más és más személy jelenjen meg az intézményben tanuló gyermekekért, feltéve, ha a szülő írásban ezt kéri. Mások mellett felvetődik a meghatalmazás aláírásának hitelessége is. A döntésben elsődleges szempont a gyermekért való felelősség. Beláthatatlan következményei lehetnek egy ismeretlen személy részére történő átadásnak. A megoldás az lehet, hogy a szülő írásban előre jelzi (időközönként pontosítja) azt a személyi kört, akinek akadályoztatása esetén a gyermek átadható. Ez az előzetes engedély a konkrét meghatalmazással együtt biztosítékul szolgálhat a gyermeki jogok védelmére. 

Kezdeményezés
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Vasadi Általános Iskola és Diákotthon igazgatóját, hogy a vizsgálat megállapításai szerint pontosítsa a Szervezeti és Működési Szabályzat érintett pontját. 
	Kérem az iskola igazgatóját, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról és intézkedéséről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 2000. szeptember 7.

Gönczöl Katalin