OBH 4340/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gál Attlia

A vizsgálat megindulása
	A panaszos 1999. szeptember 13-án az Országgyűlési Biztos Hivatalához panasszal fordult azért, mert  1999-ben, két ügyben is a bíróságok, tárgyalás mellőzésével hozott végzéseikkel 2-2 évi próbára bocsátották rongálás, illetve garázdaság és közokirat-hamisítás büntettei miatt, mert ismeretlen személy a panaszos neve alatt követte el a bűncselekményeket. Sérelmezte, hogy sem a rendőrség, sem az ügyészség és a bíróság, eljárásaik során nem vizsgálta kellő körültekintéssel a bűncselekmények elkövetőinek személyazonosságát, valamint sérelmezte azt is, hogy az eljárások anyagát nem ismerhette meg. Az országgyűlési biztos általános helyettese 1999. decemberében a panaszos ügyeiben vizsgálatra kérte fel az országos rendőrfőkapitányt.
A panaszos 2000. május 29-én érkezett beadványában jelezte, hogy az egyik panaszolt ügyben, mivel tárgyalás tartását kérte, a bíróság  felmentette ugyan, de azóta egy másik bíróság szintén tárgyalás mellőzésével hozott végzésével lopás miatt újabb egy évi próbára bocsátotta  az előző két üggyel azonos okok miatt. A jogbiztonság sérelmét látja  ügyeiben, amelyek súlyosan sértették személyiségi jogait, jóhírnevét.

Az érintett alkotmányos jogok
•	Az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog.
•	Az Alkotmány  59. § (1) bekezdésében meghatározott jóhírnévhez való jog.

Az alkalmazott jogszabályok
•	A büntető eljárásról szóló 1973. évi I. törvény  (Be.)
44. § (2) A terhelt jogosult megismerni, hogy milyen bűncselekmény miatt indult, illetőleg folyik ellene büntetőeljárás.
(4) A terhelt az ügy iratait a nyomozás befejezését követően - ha e törvény eltérően nem rendelkezik - megtekintheti. A nyomozás során is megtekintheti a saját vallomásáról és azokról az eljárási cselekményekről készült iratokat, amelyeknél jelen lehetett, továbbá a szakvéleményt, az egyéb iratokat pedig akkor, ha ez a nyomozás érdekeit nem sérti.
87. § (1) A hatóság köteles a terheltet részletesen kihallgatni. A kihallgatás kezdetén a terhelttől meg kell kérdezni
a) nevét, születési helyét, anyja nevét, lakóhelyét és személyi számát,
90. § (1) A vétségi eljárás szabályait kell alkalmazni vétség [Btk. 11. § (2) bek.] miatt folytatott eljárásban, kivéve, ha a bűncselekményre a törvény öt évi vagy ennél súlyosabb szabadságvesztést rendel.
(2) A vétségi eljárás szabályait kell alkalmazni az olyan bűntett [Btk. 11. § (2) bek.] miatt folytatott eljárásban, amelyre a törvény három évi szabadságvesztésnél nem súlyosabb büntetést rendel.
142. § (1) Ha a hatóság a nyomozást elvégezte, a gyanúsítottat és a védőt értesíti, hogy a nyomozás iratait megtekinthetik, illetőleg a fogva levő gyanúsítottat e célból előállítja. A gyanúsított és a védő az iratok megismerése során a nyomozás kiegészítését indítványozhatják, egyéb indítványokat és észrevételeket tehetnek. A gyanúsítottat erre a jogára figyelmeztetni kell. Az iratismertetés határnapjának elmulasztása miatt igazolásnak nincs helye.
(2) A nyomozás iratainak ismertetésénél lehetővé kell tenni, hogy a gyanúsított és a védő a nyomozás során keletkezett iratokat - kivéve a zártan kezelt iratokat - megismerhesse.
(3) Ha a nyomozás kiegészítését nem indítványozzák, vagy az indítványt elutasították, illetőleg a nyomozást kiegészítették, a nyomozó hatóság a nyomozás befejezését közli a gyanúsítottal és a védővel.
143. § (2) Ha a gyanúsított és a védő a nyomozás iratainak megismerése végett az értesítésre nem jelent meg, jegyzőkönyv készítése helyett ezt a körülményt kell az iratokban feltüntetni.
146. § (1) A vádemelés vádiratnak a bírósághoz való benyújtásával történik.
(2) A vádiratnak tartalmaznia kell:
a) a vádlottnak a 87. § (1) bekezdésének a) pontjában felsorolt személyi adatait,
154. § A vádemelés a vád tárgyává tett cselekmény lényegét, a 146. § (2) bekezdésének a), c), f) és g) pontjában felsoroltakat, valamint az ügyésznek a tárgyaláson való részvételre vonatkozó nyilatkozatát tartalmazó vádindítvánnyal történik.
350. § Tárgyalás mellőzésével végrehajtásában felfüggesztett szabadságvesztés, pénzbüntetés kiszabása, illetőleg mellékbüntetés önálló büntetésként való alkalmazása vagy próbára bocsátás esetén a bíróság - az e fejezetben foglalt eltérésekkel - a vétségi eljárás szabályai szerint jár el.
351. § (1) A bíróság az ügyész indítványára - magánvádas ügyben hivatalból - a szabadon levő vádlottal szemben tárgyalás mellőzésével végzésben végrehajtásában felfüggesztett szabadságvesztést, pénzbüntetést, illetőleg önálló büntetésként foglalkozástól eltiltást, járművezetéstől eltiltást vagy kiutasítást - katonával szemben lefokozást és a szolgálati viszony megszüntetését is -, továbbá intézkedésként próbára bocsátást alkalmaz a vétségi eljárásra tartozó bűncselekmény esetén, ha a törvény a szabadságvesztés végrehajtásának felfüggesztését, a pénzbüntetés kiszabását, az önálló mellékbüntetés, illetve a próbára bocsátás alkalmazását lehetővé teszi, a tényállás egyszerű, a vádlott a bűncselekmény elkövetését beismerte, és a büntetés célja tárgyalás nélkül is elérhető.
353. § (1) A tárgyalás mellőzésével hozott végzés ellen fellebbezésnek nincs helye; az ügyész, a vádlott, a védő, a magánfél és az egyéb érdekelt a kézbesítéstől számított nyolc napon belül tárgyalás tartását kérheti. A kérelem alapján a bíróság tárgyalást tart.
354. § (3) A bíróság a tárgyalás mellőzésével hozott végzést a tárgyalás eredményétől függően hatályban tartja, vagy hatályon kívül helyezi, és új határozatot hoz. A bíróság a vádlott terhére szóló kérelem hiányában csak akkor szabhat ki súlyosabb büntetést, ha a tárgyaláson új bizonyíték merül fel, és ennek alapján a bíróság olyan új tényt állapít meg, amelynek folytán súlyosabb minősítést kell alkalmazni, vagy jelentős mértékben súlyosabb büntetést kell kiszabni. A tárgyaláson hozott határozat elleni fellebbezés halasztó hatályú.
276. § (1) A bíróság jogerős ítéletével elbírált cselekmény (alapügy) esetén perújításnak van helye, ha
a) az alapügyben akár felmerült, akár fel nem merült tényre vonatkozó olyan új bizonyítékot hoznak fel, amely valószínűvé teszi, hogy
1. a terheltet fel kell menteni, lényegesen enyhébb büntetést kell kiszabni, vagy a büntető eljárást meg kell szüntetni;
277. § (1) Az ügyész mind a terhelt javára, mind a terhére indítványozhat perújítást. Ha bármely hatóság vagy hivatalos személy hivatali hatáskörében olyan körülményről szerez tudomást, amelynek alapján perújítást lehet indítványozni, köteles erről az alapügyben eljárt elsőfokú bíróság területén működő ügyészt értesíteni.
283. § E fejezet rendelkezéseit akkor is megfelelően alkalmazni kell, ha a perújítási indítványt, illetőleg kérelmet az eljárást megszüntető, próbára bocsátó vagy tárgyalás mellőzésével hozott végzés ellen terjesztették elő.

•	A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (Btk.)
271. § (1) Aki olyan kihívóan közösségellenes, erőszakos magatartást tanúsít, amely alkalmas arra, hogy másokban megbotránkozást vagy riadalmat keltsen, ha súlyosabb bűncselekmény nem valósul meg, vétséget követ el és két évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.
274. § (1) Aki
a) hamis közokiratot készít vagy közokirat tartalmát meghamisítja,
b) hamis vagy hamisított, illetőleg más nevére szóló valódi közokiratot felhasznál,
c) közreműködik abban, hogy jog vagy kötelezettség létezésére, megváltozására vagy megszűnésére vonatkozó valótlan adatot, tényt vagy nyilatkozatot foglaljanak közokiratba, bűntettet követ el, és három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.
316. § (1) Aki idegen dolgot mástól azért vesz el, hogy azt jogtalanul eltulajdonítsa, lopást követ el.
(2) A büntetés vétség miatt két évig terjedő szabadságvesztés, közérdekű munka vagy pénzbüntetés, ha a lopást kisebb értékre, vagy a szabálysértési értékre elkövetett lopást
f) helyiségbe vagy ehhez tartozó bekerített helyre megtévesztéssel vagy a jogosult (használó) tudta és beleegyezése nélkül bemenve,
g) hamis vagy lopott kulcs használatával,
h) lakást vagy hasonló helyiséget az elkövetővel közösen használó sérelmére,
i) zsebtolvajlás útján,
j) másnak a bűncselekmény elhárítására képtelen állapotát kihasználva
követik el.
324. § (1) Aki idegen vagyontárgy megsemmisítésével vagy megrongálásával kárt okoz, rongálást követ el.
(2) A büntetés vétség miatt egy évig terjedő szabadságvesztés, közérdekű munka vagy pénzbüntetés, ha
a) a rongálás kisebb kárt okoz,

A vizsgálat megállapításai
	A panaszos által előadottak, a becsatolt iratok másolatai és az Országos Rendőrfőkapitány által elrendelt vizsgálat és annak megállapításai alapján a következők állapíthatók meg:
A panaszost a Pesti Központi Kerületi Bíróság, tárgyalás mellőzésével 1999. február 22. napján kelt  5B.X.33570/1999/2 számú végzésével, rongálás vétsége miatt kettő évre próbára bocsátotta.
Ugyancsak a Pesti Központi Kerületi Bíróság szintén tárgyalás mellőzésével 1999. április 29. napján hozott 16.B.20762/1999/2. számú végzésével, garázdaság és közokirat-hamisítás büntette miatt újabb 2 évi próbára bocsátotta.
Az említett két eseten kívül a panaszost a Budapesti II. és III. kerületi bíróság a IV.B.III.1142/1999/2. számú végzésével lopás miatt, tárgyalás mellőzésével hozott végzésében egy évi próbára bocsátotta.
Mindhárom ügyben a bűncselekményeket olyan személy követte el, aki a nyomozás során a panaszos személyi okmányait használta fel, azzal igazolta magát a nyomozások során.
A Pesti Központi Kerületi Bíróság által elbírált 5.B.X.33570/1999/2. számú végzést, mert a panaszos tárgyalást kért az ügyben, a bíróság 5.B.X.35.603. számú határozatával hatályon kívül helyezte és a panaszost felmentette, mert megállapította, hogy a bűncselekményt más követte el, aki magát a panaszos személyazonosságát igazoló okmányaival igazolta. 
Az  Országos Rendőrfőkapitány  által elrendelt vizsgálat keretében a Budapesti Rendőr-főkapitányság Ellenőrzési Főosztálya  célvizsgálatot tartott. Ennek során megállapította, hogy a panaszos nevét és adatait felhasználó személy ellen lefolytatott nyomozás során az elkövető személyének azonosítása terén tapasztal mulasztások miatt személyi felelősségre vonásra van szükség. Ezért a Budapest Rendőrfőkapitánya két személlyel szemben az elöljárói kötelezettség megszegése, illetve a parancs hanyag teljesítése miatt fegyelmi eljárást rendelt el. A fegyelmi eljárás lezárásaként mindkét személyt figyelmeztetésben részesítette.
Vizsgálatom alapján megállapítható, hogy a nem megfelelő körültekintéssel lefolytatott nyomozások miatt, az elkövető személyazonosságának tisztázatlansága miatt, a panaszos alkotmányos jogai a felsorolt büntető eljárások során súlyos sérelmet szenvedtek, alkotmányos visszásságot okoztak. Mind a vádemeléskor, mind a bírói határozatok meghozatalakor az ügyészség és a bíróságok  a hatályos büntető eljárási törvény rendelkezési szerint, a nyomozati iratok alapján jártak el és hozták meg határozataikat, ezért ez az alkotmányos visszásság, amennyiben a panaszos tárgyalást nem kért, az eljárások jogerős befejezésekor sem szűnt meg.
	Mivel a vizsgálatom során nem merült fel adat arra, hogy a Pesti Központi Kerületi Bíróság 16.B.20.762/1999/2. számú, valamint a Budapesti II. és III. kerületi Bíróság IV.B.III.1142/1999/2. számú, a panaszost elmarasztaló határozatok hatályukban fennmaradtak-e, jogerőssé váltak-e, valamint arra sem merült fel adat, hogy a panaszos személyi adatait felhasználó elkövető személye ismertté vált-e, s ellene illetve az ismeretlen személy ellen a hamis vád bűntette miatti büntető eljárás megindult-e, az ügyben további intézkedések megtétele  - perújítási indítvány, nyomozás elrendelése - szükséges. /Abban az esetben ugyanis, amikor a tettenért elkövető magát más - valós - személynek adja ki, vele szemben más néven indul, majd folyik a büntetőeljárás, az intellektuális közokirat-hamisítás mellett ilyenkor halmazatban a hamis vád alap- vagy minősített esete megállapításának is helye van (BH1980. 324., BH1989. 214.). A büntetőeljárást eredményező hamis vád bűntettének és folytatólagosan elkövetett közokirat-hamisítás bűntettének minősül a cselekmény, ha az elfogott tolvaj ismételten más személy adatait mondja jegyzőkönyvbe [BH 1997.377.)/. 
	Az említett intézkedések megtétele azonban az országgyűlési biztos hatáskörét és feladatát meghaladja. Ezért az országgyűlési biztosról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a legfőbb ügyésznél a feltárt alkotmányos visszásság megszüntetését kezdeményezem azzal, hogy amennyiben a panaszost elmarasztaló bírósági végzések jogerőssé váltak, perújítási indítvánnyal kezdeményezze a jogerős bírósági határozatok megtámadását, illetve a nyomozás  elrendeltetésével  és lefolytattatásával, - figyelemmel a Be. 122.§ (2) bekezdésére is -, tegyen intézkedést a bűncselekményeket elkövető személyének felderítése és felelősségre vonása érdekében. Erről a panaszost, a legfőbb ügyészt és az országos rendőrfőkapitányt jelentésem megküldésével tájékoztatom.

Budapest,2001. február 23.

Gönczöl Katalin