OBH 4327/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása

Hivatalomhoz intézett beadványában a panaszos a tiszavasvári Kornisné Liptay Elza Szociális és Rehabilitációs KHT.(a továbbiakban: Otthon) valamint Tiszavasvári Város Önkormányzata Képviselő-testületének  intézeti áthelyezésével kapcsolatos eljárását és döntését sérelmezte.

Az ügyben a vizsgálatot 1999. augusztus  26-án megindítottam.

Az érintett alkotmányos jogok

Eljárásom során a következő alkotmányos jogokat vizsgáltam az üggyel kapcsolatban:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam,

2. Az Alkotmány 70/E. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

Az ügy jogszabályi háttere

A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.)106. §-ának d) pontja szerint a bentlakásos szociális intézmény vezetője köteles értesíteni, illetve tájékoztatni a jogosultat és az általa megjelölt hozzátartozóját az áthelyezés kezdeményezéséről, illetőleg kérelmezéséről.

A törvény 109. § (2) bekezdésének c) pontja értelmében a beutaló szerv és az intézmény vezetője az áthelyezést akkor kezdeményezheti, ha a jogosult a házirendet többször, súlyosan megsérti, és emiatt az érdekképviseleti fórum a jogosult áthelyezését javasolja.

A vizsgálat megállapításai

A panaszos által rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján megállapítható, hogy az Otthon vezetője 1999. július 13-án a panaszos intézményi ellátásának megszüntetéséről - áthelyezésének egyidejű kezdeményezése mellett - döntött. A panaszos a döntés ellen fellebbezéssel élt Tiszavasvári Város Önkormányzatánál. Tiszavasvári Város Önkormányzata Képviselő-testületének Szociális és Egészségügyi Bizottsága 1999. augusztus 2-án kelt, 301/1999 (VII.13) számú határozatában az intézményvezető előterjesztése alapján, azonnali hatállyal, határozatlan időre áthelyezte a panaszost a győrteleki szociális otthonba. 

Határozatát a következőkkel indokolta: A panaszos "súlyos fegyelemsértéseket követett el, melyekről a jegyzőkönyveket is csatolta. Nevezett több alkalommal került erősen ittas állapotba. egy esetben agresszív, kötekedő magatartásából eredően nekirontott az ügyeletes nővérnek, s nyakához egy bicskát tartott. Többször figyelmeztették, hogy a kést adja át a nővérnek, de ezt megtagadta. rendőrségi közbelépésre volt szükség. Az ápoló személyzet körében félelmet, a lakóközösségben pedig megbotránkozást keltett a magatartásával, zavarta az ott elhelyezett idős emberek nyugalmát. Viselkedésével súlyosan megsértette a házirend több szabályzatát." A Tiszavasvári Rendőrkapitányság Közrendvédelmi és Közlekedésrendészeti Osztályának Közrendvédelmi Alosztálya által, a hivatkozott esetről 1998. október 3-án felvett jegyzőkönyv szerint azonban nem állapítható meg egyértelműen, hogy ott és akkor történt-e bűncselemény vagy szabálysértés.

A panaszos a 301/1999 (VII.13.) számú határozat ellen fellebbezéssel élt Tiszavasvári Város Önkormányzata Képviselő-testületéhez. A Képviselő-testület a Szociális és Egészségügyi Bizottság áthelyezést elrendelő 301/1999 (VII.13) határozatát, 195/1999 (VIII.12) számú határozatával helybenhagyta. 

Figyelemmel arra, hogy a panaszos a jogerős döntés ellenére sem volt hajlandó a számára kijelölt intézménybe költözni, az Otthon vezetője 1999. augusztus 26-i határnappal a panaszos intézeti gondozásának megszüntetéséről döntött. A panaszos a döntést követően albérletbe költözött. 

Az időskorúakat ápoló-gondozó otthonokban élő személyek emberi és állampolgári jogai érvényesülésének helyzetét feltárni szándékozó, 1999. július 20-án kelt, II. számú összefoglaló jelentésemben részletesen elemeztem a vizsgálattal érintett Otthonban tapasztaltakat. A vizsgálat során az otthon vezetőjétől, az ott dolgozóktól, valamint, az otthon lakóitól kapott egybehangzó tájékoztatás alapján megállapítható volt, hogy az intézetben nagy gondot okoz az intézet egyes lakóinak mértéktelen alkoholizálása. Mindezek alapján, álláspontom szerint indokolt és szükségszerű volt az intézményvezetőnek - a közösség nyugalma érdekében tett - a panaszos áthelyezését kezdeményező intézkedése. Az áthelyezés során azonban az azt elrendelő és helybenhagyó szervezetek megsértették az Szt. előírásait és visszásságot okoztak az általam vizsgálat alkotmányos jogokkal összefüggésben.

A fent hivatkozott jelentésemben - egyebek mellet - megállapítottam, hogy "Annak ellenére, hogy a házirend rendelkezik az érdekképviseleti fórumról, az nem működik az otthonban, még a tagjait sem választották meg. Az érdekképviseleti fórum helyett bizalmi rendszert működtetnek. Ez azt jelenti, hogy minden osztályon választottak a lakók egy bizalmit, aki képviseli az érdekeiket az otthon vezetősége előtt. Lakógyűlést nem tartanak. Ez nincs is rögzítve. A lakók panaszaikkal - megkerülve a bizalmikat - általában szóban, közvetlenül az igazgatóhoz fordulnak. A panaszok leginkább a lakótársakkal kapcsolatosak. Az érdekképviseleti fórum működésének hiánya - figyelemmel a gondozottak, hozzátartozóik, valamint az intézmény dolgozóinak törvényes érdekeire is - a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben okoz visszásságot".

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv) 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben az Otthon működésével összefüggésben megállapított, az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok orvoslása érdekében a KHT. ügyvezetőjénél - egyebek mellett - kezdeményezem, hogy gondoskodjon az intézet érdekképviseleti fórumának működtetéséről .

Az intézetvezető a kezdeményezéssel egyetértett és 1999. augusztus 18-án kelt válaszlevelében arról tájékoztatott, hogy az Otthonban létrehozták az Érdekképviseleti Fórumot, amely működését 1999. augusztus 12-én megkezdte.

Az Szt. 109. § (2) bekezdésének c) pontja értelmében a beutaló szerv és az intézmény vezetője az áthelyezést akkor kezdeményezheti, ha a jogosult a házirendet többször, súlyosan megsérti, és emiatt az érdekképviseleti fórum a jogosult áthelyezését javasolja. A panaszos intézeti áthelyezése kezdeményezésének időpontjában azonban az intézetben érdekképviseleti fórum nem működött, a panaszos áthelyezésére az érdekképviseleti fórum javaslata kikérésének mellőzésével került sor.

Tekintettel arra, hogy a panaszos, elutasítva az áthelyezését, intézeti jogviszonyáról 1999. augusztus 26-án önként lemondott és kiköltözött az otthonból, ügyében intézkedést kezdeményezni nem áll módomban. Az ilyen és ehhez hasonló esetek elkerülése érdekében azonban ajánlással élek:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdése, valamint 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Tiszavasvári Város polgármesterét, intézkedjék annak érdekében, hogy a jelentésben foglaltakat a Képviselő-testület, annak szociális és egészségügyi bizottsága, továbbá valamennyi, az önkormányzat által fenntartott szociális intézmény megismerje. Fokozott figyelmét kérem továbbá annak érdekében, hogy az önkormányzat által fenntartott szociális intézményekben maradéktalanul tartsák be az Szt. valamennyi - az ellátottak, hozzátartozóik és az ott dolgozók jogait és érdekeit egyaránt védő - garanciális rendelkezéseit.

Budapest, 1999. szeptember 23.

Gönczöl Katalin