OBH 4313/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A panaszos nagyapa beadványában leírta, hogy lánya 1998. augusztusában magára hagyta két csecsemőkorú (1997-ben és 1998-ban született) gyermekét. Az anya ismeretlen helyre távozott. A panaszos - mivel a csecsemők gondozását, nevelését nem tudta vállalni - a gyermeket bevitte a tatabányai csecsemőotthonba, majd az oroszlányi gyámhivatal átmeneti nevelésbe vette őket.
	Mivel egy évig sem az apa sem az anya nem látogatta meg a gyermekeket, sem írásban, sem telefonon nem érdeklődtek felőlük, ezért a kiskorúak további sorsának megnyugtató rendezését  a gyámhivatal örökbeadásukban látta.
	A panaszos tudta, ha unokáit titkosan örökbe fogadják, akkor minden családi kötelék megszakad közöttük. Úgy érezte anyagi segítséggel képes lenne unokáit nevelni, ezért kérte az országgyűlési biztos segítségét ahhoz, hogy nevelőszülő lehessen.
	Mivel a beadvány összefüggésbe volt hozható a gyermekek családhoz és kiemelt védelemhez fűződő jogával, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (továbbiakban: Obtv) 16. §  (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam. Az oroszlányi gyámhivatal vezetőjétől tájékoztatást kértem arról, hogy a gyermekek sorsának rendezése érdekében milyen intézkedéseket tett. A Komárom-Esztergom Megyei Gyámhivatal vezetőjének állásfoglalását kértem azzal kapcsolatban, hogy  a gyermekek mindenek felett álló érdekét nem szolgálná-e jobban, ha nevelőszülőknél nevelkednének és családi kapcsolataik is megmaradnának.

Az ügy jogszabályi háttere 

•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
15. § A Magyar Köztársaság védi a házasság és a család intézményét.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

•	1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról
Csjt. 46. § Az örökbefogadás célja az, hogy az örökbefogadó, valamint annak rokonai és az örökbefogadott között családi kapcsolatot létesítsen és elsősorban az olyan kiskorúak családi nevelését biztosítsa, akiknek szülei nem élnek, vagy akiket szüleik megfelelően nevelni nem képesek.
Csjt. 48. § (1) Az örökbefogadást a gyámhatóság engedélyezi.
(3) Az örökbefogadáshoz a szülő úgy is megadhatja a hozzájárulását, hogy az örökbefogadó személyét és személyi adatait nem ismeri...
Csjt. 48/A. § (1) A gyámhivatal az átmeneti nevelésbe vett gyermeket örökbefogadhatónak nyilvánítja, ha a szülő gyermekével önhibájából egy éve nem tart rendszeres kapcsolatot, életvitelén, körülményein nem változtat, és emiatt az átmeneti nevelés nem szüntethető meg. Erre a jogkövetkezményre a szülőt az átmeneti nevelést elrendelő határozatban figyelmeztetni kell.
(2) A gyámhivatal az átmeneti nevelésbe vett gyermeket örökbefogadhatónak nyilváníthatja abban az esetben is, ha a szülő tartózkodási helyét az új tartózkodási helye hátrahagyása nélkül megváltoztatja, melynek felderítésére irányuló intézkedések fél éven belül nem vezetnek eredményre, feltéve, hogy ezen időszak alatt a szülő a gyermekével semmilyen formában nem tart kapcsolatot.
Csjt. 93. § Az a kiskorú, aki nem áll szülői felügyelet alatt, gyámság alá tartozik.
Csjt. 96. § (1) Nevezett gyám nemlétében a gyámhatóság elsősorban a gyámság ellátására alkalmas rokont... rendel ki gyámul.

•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
6. § (1) A gyermeknek joga van a testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését, jólétét biztosító saját családi környezetében történő nevelkedéshez.
(2) A gyermeknek joga van ahhoz, hogy segítséget kapjon a saját családjában történő nevelkedéséhez,... 
112. § A városi gyámhivatal az örökbefogadással kapcsolatban b) dönt a gyermek örökbefogadhatónak nyilvánításáról, c) elbírálja és jóváhagyja a szülőnek azon jognyilatkozatát, amelyben hozzájárul gyermeke ismeretlen személy általi örökbefogadásához,
113. § (1) A városi gyámhivatal pert indíthat, illetve kezdeményezhet... c) a szülői felügyelet megszüntetése vagy visszaállítása...

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
	A rendelkezésemre álló iratokból megállapítottam, hogy a panaszos akkor, amikor lánya magára hagyta a csecsemőket - többek között anyagi gondjai miatt - nem tudta gondozásukat, nevelésüket vállalni, ezért kérte csecsemőotthoni elhelyezésüket.
	A csecsemőotthonban nevelkedő gyerekeket a panaszos és barátnője rendszeresen látogatták. A két kisgyermek érzelmileg mindkettőjükhöz erősen kötődött. A panaszos anyagi okokra hivatkozva nem kérte átmeneti nevelésük megszüntetését, de felmerült, hogy barátnőjével együtt nevelőszülőként vállalnák őket. Ebben az esetben a gyermekek után a gyermekvédelmi szakszolgálattól gondozási díjat kaptak volna. A panaszos a gyámhivataltól tájékoztatást kapott arról, hogy a nevelőszülői alkalmasság vizsgálatát a Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat munkatársai végzik, a nevelőszülői felkészítői tanfolyamot is ők szervezik. A gyámügyi ügyintéző tudomása szerint a panaszos a nevelőszülői jogviszonnyal kapcsolatosan a szakszolgálattól nem kért tájékoztatást.
	A gyermekek apja 1999. decemberében hozzájárult gyermekei titkos örökbeadásához. A panaszos ragaszkodott unokáihoz, és változatlanul úgy nyilatkozott, hogy anyagi segítséggel vállalja nevelésüket. Körülményeit és személyiségét a gyámhivatal a gyermekek nevelésére alkalmasnak találta, ezért 2000. szeptember 15-én a gyermekeket hozzá helyezték. Az anya továbbra is ismeretlen helyen tartózkodott, ezért a gyámhivatalt pert indított szülői felügyeleti jogának megvonása iránt. A bíróság 2000. decemberében az anya szülői felügyeleti jogát megszüntette.  Ezután a panaszost a gyermekek gyámjául nevezték.
	A Vöröskereszt ruhaadományokkal segíti a családot, az önkormányzattól rendkívüli gyermeknevelési támogatást kapnak. A gyámügyi előadó tájékoztatása szerint a gyermekjóléti szolgálat családgondozója kapcsolatban van a családdal, a gyermekek neveléséhez segítséget adnak a nagyszülőnek. 
	Megállapítottam hogy a gyámhivatal eljárása alkotmányos visszásságot nem okozott, mert a gyermekek mindenek felett álló érdekeit szem előtt tartva vér szerint családjukba való visszahelyezésük és nem örökbefogadásuk mellett döntött, ezért az Obtv 17.§ (1) bekezdése alapján a vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2001. január 24.

Gönczöl Katalin