OBH 4257/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:
	A panaszos a Szolnoki Körzeti Földhivatal adatszolgáltatással (térképmásolat kiadásával) kapcsolatos eljárását sérelmezte. Előadta, hogy az 1989. február 16. előtti állapotnak megfelelő térképmásolatot kért a szolnoki 9313 hrsz.-ú földrészletről. Ennek ellenére a megosztás  során keletkezett 9313/1 hrsz.-ú földrészletről kapott másolatot. Az átvételkor ez számára nem volt felismerhető, ezért kifizette az 1500.- forintos szolgáltatási díjat. Később, miután szakemberrel konzultált, derült ki, hogy  nem erre a másolatra lett volna szüksége. Az 1989. évi állapotnak megfelelő térképmásolatot azonban a földhivatal nem adta ki arra hivatkozva, hogy az a munkarész már forgalmon kívüli, és csak földmérő szakember számára hozzáférhető. Ugyanakkor a szolgáltatási díjat sem fizették vissza azzal, hogy a térképről leolvasható a megosztás előtti állapot is, és hogy a panaszos az elkészült térképmásolatot reklamáció nélkül elfogadta. A panaszos a Szolnoki Földhivatal és a Megyei Földhivatal vezetőjét is kérte, hogy intézkedjenek annak érdekében, hogy szolgáltatási díjat visszatérítsék, de mindketten elutasították. A számára használhatatlan térképmásolatot a panaszos  visszaküldte a Földhivatalnak, és kérte a segítségemet ahhoz, hogy a Földhivatal a szolgáltatási díjat visszafizesse.

Érintett alkotmányos jog:

•	A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam, ebből következik a jogbiztonsághoz való jog, az állampolgárnak a tisztességes eljáráshoz való joga. (Alkotmány 2. § (1) bekezdés) 

Alkalmazott jogszabályok:
•	Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 67. § (5) bekezdése, mely szerint a díjat megállapító jogszabályban rendelkezni kell a díj -ideértve a jogorvoslati díjat is - beszedésével, kezelésével, nyilvántartásával, visszatérítésével stb. kapcsolatos részletes szabályokról. A díjjogszabályokban nem szabályozott kérdésekre    - ideértve a személyes és tárgyi mentességet is - az illetéktörvénynek csak azok a rendelkezései alkalmazhatók, amelyekre a díjat megállapító jogszabály konkrétan utal.

•	A földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény 7. § (1) bekezdése, mely szerint az állami alapadatokat kezelő szervek külön jogszabályban meghatározott díj ellenében szolgáltatnak adatot. Az adatszolgáltatási díj az adat egyszeri és egy eljárásban való felhasználásának jogát foglalja magában.

•	 A 23/1997. (III. 21. ) FM-HM-PM együttes rendelet 5. § (2) bekezdése, mely szerint az adatszolgáltatás iránti kérelmet az igényelt állami alapadat azonosítására alkalmas módon, a 3. számú melléklet szerinti igénylési lapon kell benyújtani. Az 1. számú melléklet 31. tételszám alatt meghatározott adat szolgáltatása (helyszínrajz) - lakossági igény esetén - szóbeli kérelemre is teljesíthető.

A megállapított tényállás, a vizsgálat megállapításai: 
	A panaszos szerette volna megvásárolni a Szolnok, Málna u. 11. szám alatti ingatlant a végében található beépítetlen telekkel együtt. A panaszos értesülése szerint az ingatlanból jogtalanul vettek igénybe közút céljára bizonyos területet, amit aztán a szemközti ingatlanokhoz csatoltak. A közművesítés is szabálytalanul történt, ami a véleménye szerint csökkenti a vásárlandó ingatlan értékét. A panaszos azonban nem ezeket az intézkedéseket sérelmezte, kizárólag a földhivatal eljárása ellen irányult a panasza. Ezt a vele folytatott telefonbeszélgetéskor is megerősítette. Arra a kérdésre, hogy az 1989. évi állapotról kért térképmásolatra miért volt szüksége, nem tudott egyértelműen válaszolni. Nem említette, hogy ezt valamilyen eljárásban kívánta volna felhasználni. Feltehetően az igénybevétel előtti állapotot szerette volna megismerni.
	Az ügyben hivatalom vizsgálatra kérte fel a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Földügyi és Térképészeti Főosztályának (a továbbiakban:  Főosztály) vezetőjét.
A Főosztály vezetője a panaszt megalapozatlannak tartotta a következők miatt:
•	- A Szolnoki Fölhivatal a megrendeléskor tájékoztatta a panaszost arról, hogy az ingatlant megosztották, és, hogy az általa megnevezett helyrajzi szám már nem létezik. Akkor ezt elfogadta és kifizette a 9313/1 hrsz.-ú földrészletről kiadott térképmásolat után a jogszabályban meghatározott 1500.-Ft-os szolgáltatási és igazgatási díjat.

•	az eladó a 9313/1 hrsz.-ú ingatlannak a tulajdonosa, csak a megosztást követően tulajdonában maradó ingatlant adhatja el, ezért érthetetlen a panaszos ragaszkodása az 1989-es állapotot tükröző másolathoz.
•	a kifogásolt - kártalanítás nélküli - kisajátítás utcarendezés érdekében, a Szolnok Városi Tanács  VB. Műszaki Osztályának II. 130-2/1990. február 15-én kelt határozatával történt. Ezt megelőzően az érintett 9313 hrsz.-ú ingatlan tulajdonosát a Műszaki Osztály tájékoztatta a rendezésről, melyet a tulajdonos az 1989. július 26-án kelt jegyzőkönyv aláírásával tudomásul vett. A utcarendezés során a telekből 3 m-es sávot vettek el. Az említett határozatot senki sem támadta meg, így az jogerőre emelkedett, és a földhivatal átvezette a nyilvántartáson.
•	A földrészlet megosztása ezt követően történt 1993. III. hó 2-án, amikor a tulajdonos az ingatlan egyik részét eladta. A Főosztály vezetőjének véleménye szerint a Földhivatal a jogszabályoknak megfelelően járt el, amikor a leírt módon, a jogerős állapot szerint tett eleget az adatszolgáltatásnak. Hivatkozott a földmérési és térképészeti tevékenységről szóló 1996. évi LXXVI. törvény 7. szakaszának (5) bekezdésére, mely szerint a forgalomból kivont állami alapadatokba kizárólag fölmérési, illetőleg térképészeti tevékenység végzésére jogosultsággal rendelkező személy tekinthet be és igényelhet másolatot. 

A fentiekkel kapcsolatban a következő megállapításokat teszem: 
	Nem kétséges, és ezt a földhivatal sem vitatja, hogy a panaszos az 1989. évi állapotról kért térképmásolatot. A másolatot szóban rendelte meg, pedig a 23/1997. (III. 21.) FM-HM-PM együttes rendelet 3. számú melléklete szerint csupán a 31. tételszám alatt szereplő helyszínrajz megrendelést lehet szóban elfogadni. Térképmásolat igénylése esetén igénylő lapot kell kitölteni, melyen arra is választ kell adni, hogy az adatokat milyen célra igénylik. Sem a megyei Földhivatal, sem a Főosztály vizsgálata nem tért ki arra, hogy a panaszosnak ezt a lapot miért nem kellett kitöltenie. 
	A panaszos, miután szóbeli kérelmére tájékoztatták arról, hogy az ingatlant megosztották, és csak a jelenlegi állapotról kaphat adatot, nem tett le arról a szándékáról, hogy megrendelje a másolatot. Utóbb azonban miután a másolatot hozzáértőnek megmutatta, kiderült, hogy az a számára nem megfelelő. Véleményem szerint ez kiderülhetett volna a másolat megrendelésekor  is, ha a Földhivatal kellő alapossággal veszi fel a megrendelést és megtudakolja, hogy a térképmásolatot milyen célra kérik. Valamilyen oknál fogva, ami a vizsgálatok során nem volt kideríthető, a panaszos az átvett másolatot nem tudta felhasználni. Ezt a tényt az eljáró közigazgatási szervek figyelmen kívül hagyták, egyre csak azt bizonygatták, hogy a panaszos reklamáció nélkül vette át a térképmásolatot, ezért nem tarthat igényt a díj visszafizetésére. Fel sem vetődött annak lehetősége, hogy a szolgáltatási díjat visszafizessék annak okán, hogy a másolatot a panaszos felhasználni nem tudta. Az illetékekről szóló törvény 67. szakasz (5) bekezdése szerint a díjat megállapító jogszabályban rendelkezni kell többek között a díj visszatérítésével kapcsolatos részletes szabályokról. Áttanulmányoztam az akkor még hatályos 23/1997. (III. 21.) FM-HM-PM, és az azt követő 63/1999. (VII. 21.) FVM-HM-PM számú rendeletet. A díj visszafizetésére vonatkozóan nem találtam bennük rendelkezést.
A díj jogszabályban nem szabályozott kérdésekre, - ideértve a személyes és tárgyi mentességet is - az illetéktörvénynek csak azok a rendelkezései alkalmazhatók, amelyekre a díjat megállapító jogszabály konkrétan utal. E jogszabályokban ilyen utalás nem található.
A fentiek alapján megállapítom a Szolnoki Földhivatal mulasztását amiatt, hogy a panaszostól a megrendelést nem a jogszabályban előírt módon vette fel, és ezzel a jogbiztonsághoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott. A panaszos ugyanis a szolgáltatott másolatot nem tudta felhasználni. Az nem volt tőle elvárható, hogy a kért térképmásolaton önállóan eligazodjon és eldöntse, hogy az számára megfelelő-e. A Földhivatal munkatársának azonban ez nem okozhat problémát, amennyiben megismeri az adatkérés célját. Utóbb a sérelem orvoslására, és a szolgáltatási díj visszafizetésére nem volt lehetőség. A vonatkozó jogszabályok a díjvisszatérítésról nem szólnak. Ezért a Földhivatal amiatt, hogy a díj visszafizetéséről nem döntött, illetve a panaszost nem tájékoztatta arról, hogy erre milyen esetekben kerülhet sor, nem marasztalható el.
Megállapítom a jogbiztonsághoz való joggal összefüggő visszásságot amiatt is, hogy a földmérési adatok szolgáltatásának díjáról szóló jogszabály a visszatérítés szabályairól nem tartalmaz rendelkezéseket.
	A jövőbeni hasonló sérelmek elkerülése, és a megállapított visszásság kiküszöbölése érdekében az alábbi ajánlásokat teszem:

•	kezdeményezem a földművelésügyi és vidékfejlesztési miniszternél a 63/1999. (VII. 21.) FVM-HM-PM. együttes rendelet olyan módosítását, amely meghatározza a díjvisszatérítés szabályait is; 
•	felkérem a Szolnoki Földhivatal vezetőjét, hogy gondoskodjon arról, hogy a térképi adatok megrendelése esetén az ügyfél minden esetben kitöltse a jogszabály által előírt igénylő lapot.

Felhívom a panaszos figyelmét, hogy amennyiben az adásvétel biztonságos lebonyolításához még mindig szüksége van a kért adatokra, akkor földmérő segítségével tekintsen be az érvényben lévő  és a forgalmon kívül helyezett térképi adatokba.  A betekintés díjmentes. Ezt a lehetőséget a Megyei Földhivatal felajánlotta, de a panaszos eddig ezzel  nem élt. 

Budapest, 2000. október 24.

Gönczöl Katalin