OBH 4256/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:

A panaszos személyesen előadott panaszában szomszédja építési ügyében az első- és másodfokú hatóság, valamint az építkezés miatt szükségessé váló, a tari jegyző birtokvédelmi eljárása során hozott határozat végrehajtásának elmulasztását  sérelmezte.

Érintett alkotmányos jogok:

Alkotmány 13. § (1) bekezdése: A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

Alkalmazott jogszabályok:

A polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (továbbiakban Ptk.)

191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(2)
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
 (4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.

A polgári törvénykönyv végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. tvr (továbbiakban Ptké.) 
26. § (1) A birtokvita eldöntésére a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző (a továbbiakban: jegyző) illetékes.
(2) A jegyzőnek a birtoklás kérdésében hozott határozatát annak meghozatalától számított legkésőbb három napon belül végre kell hajtani akkor is, ha az érdekelt fél keresetet indított. A határozat végrehajtásáról a jegyző gondoskodik.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (továbbiakban Áe.)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így
a) a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetőleg mással elvégeztesse; mindezekben az esetekben a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti;
b) a jogosult kívánságára a kötelezettet a szolgáltatás pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti;
c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet;
d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja.
(2) Ha a kötelezett jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, az (1) bekezdés c) pontjában említett bírságot az intézkedésre kötelezett személlyel, ennek hiányában a szervezet vezetőjével szemben kell kiszabni.
(3) Ha a kötelezett a bírságot kiszabó határozatban közölt határidő alatt nem teljesítette kötelezettségét, a bírság ismételten kiszabható.
83. § (1) A közigazgatási szerv a 82. §-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését.
(2) A közigazgatási szerv a 82. § szerinti intézkedéseket határozattal rendeli el. A költség viselésére, továbbá a pénzegyenérték és a bírság megfizetésére kötelező határozat ellen fellebbezni lehet.

- 1964. évi III. törvény az építésügyről 
32. § Az építési munkát az építési engedélynek és az ahhoz tartozó műszaki terveknek és egyéb okiratoknak megfelelően kell elvégezni. Az építésügyi hatóság által engedélyezett műszaki tervektől csak a hatóság engedélyével lehet eltérni;  a környezetvédelmi és területfejlesztési  miniszter e rendelkezés alól jogszabályban kivételeket állapíthat meg. 

Megállapított tényállás:

A panaszos szomszédja 1996-ban engedélyt kapott melléképület építésére, amelyben a kazánház és tároló, valamint WC került elhelyezésre. Az építési engedélyt megadó határozat fellebbezés hiányában jogerőre emelkedett. Építtető az engedélyezett terveknek megfelelően megépítette a melléképületet. A panaszos 1998-ban bejelentéssel élt a helyi jegyzőhöz, amelyben kifogásolta a kialakított kazánház kéményének magasságát, amely miatt a füst udvarukra csapódik. Légúti megbetegedésük miatt a kiáramló és felcsapódó füst elviselhetetlen számukra. A tari jegyző arról tájékoztatta a panaszosokat, hogy a bejelentést továbbította az eljárásra illetékes (a megváltozott építésügyi szabályok miatt) a pásztói jegyzőhöz. Egyidejűleg felszólította az építtetőket, hogy kérjék meg a használatbavételi engedélyt. A kiemelt építésügyi hatóság helyszíni szemlén megállapította, hogy az építkezés az engedélynek megfelelően történt, a tüzeléstechnikai szakvélemény a vitatott kéményt megfelelőnek minősítette. Az építményre az illetékes építésügyi hatóság megadta a fennmaradási engedélyt. A panaszosok fellebbezését elbírálva a Nógrád Megyei Közigazgatási Hivatal az első fokú határozatot helybenhagyta.

A panaszos bejelentése alapján a másodfokú építésügyi határozatot követően a tari jegyző birtokvédelmi eljárás keretében a panaszos és szomszédja között létrejött egyezséget jóváhagyta. E szerint építtető vállalta, hogy a megépített melléképület kéményét annak ellenére megmagasítja, hogy a részére megadott érvényes építési engedélynek megfelelően építkezett.

A vizsgálat megállapításai:

A panasznak az 1996-ban kiadott építési engedélyt kifogásoló részét két okból  sem vizsgálhattam hatáskör hiányában. Az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján: "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva." A sérelmezett határozat első fokon jogerőre emelkedett. Az Obtv 17. § (4) bekezdése szerint pedig ha az ügyben jogerős határozat született, az országgyűlési biztoshoz ennek közlésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni. 
A használatbavételi engedélyezési eljárás szabályos volt, az engedély iránti kérelem elutasítására nem volt ok.
Eljárásom során tájékoztatást kértem a tari jegyzőtől, aki válaszában utalt arra, hogy az egyezségben foglaltaknak a vállalt kötelezettséget csak részben teljesítették. Egyidejűleg a jegyző arról tájékoztatott, hogy felszólította kötelezettet a maradéktalan teljesítésre. A birtokvédelmi eljárás kérelemre indul, ezért az eljárás során hozott (egyezséget jóváhagyó) határozat végrehajtására irányuló bármely intézkedést is csak kifejezett kérelem esetén tehet a jegyző. Figyelemmel arra, hogy jelenleg nincs olyan hatósági eljárás, amelynek kapcsán a már hivatkozott Obtv. alapján vizsgálati lehetőségem lenne, a panaszt elutasítom.

Budapest, 2000. április 28.

Dr. Polt Péter