OBH 4246/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A Békés Megyei Hírlap 1999. szeptember 6-i számában "Emelt díjas képtelenségek" címmel jelent meg írás. A cikkben szereplő két személy a Hungarotel Távközlési Rt-től (továbbiakban: Hungarotel) a szokásosnál lényegesen magasabb összegű számlát kapott. A több tízezer forintos végösszegből jelentős az emelt díjas hívások költsége.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdése alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelménye és a tisztességes eljáráshoz való jog érintettsége miatt hivatalból vizsgálatot indítottam.
	Vizsgálatom során megkerestem a Hungarotel ügyvezető igazgatóját, akitől a két esettel kapcsolatos álláspontjáról kértem tájékoztatást. Kértem továbbá, hogy bocsássa rendelkezésemre a Társaság Üzletszabályzatát, valamint a keletkezett iratokat is.

A megállapított tényállás
	1. A cikkben szereplő egyik érintett személy egy családi házat bérel Eleken. Az ingatlan tulajdonosa (a távbeszélő állomás előfizetője) a részére postázott előfizetői szerződést nem küldte vissza a Társasághoz, szerződéskötési szándékát az előfizetői előszerződés visszaküldésével és a belépési díjelőleg megfizetésével, valamint a szolgáltatás hozzáférési pont felszerelése után a távközlési szolgáltatás igénybevételével jelezte. Az állomás előfizetője számlapanaszt a Társasághoz nem nyújtott be. Az 1999. június 1. - június 30. közötti számlázási időszakról készült hívásrészletezés 15 600 Ft. összegű, gyakran mindössze néhány másodperc időtartamú emelt díjas (06-90) hívást tartalmaz.
	2. A cikkben szereplő másik személy szintén eleki lakos, aki 1998. július 22-én jelentett be számlapanaszt a 9803 és a 9804 sorszámú (1998. március, április hónap) távbeszélő számlák összege miatt. A panasz felvételekor derült ki, hogy 1995 decembere óta nem jelezték az előfizető személyében történt változást, a panaszos férje (az előfizető) ugyanis 1995. december 18-án elhunyt.
	A szolgáltató az állomást a bejelentés napján átírta a panaszos nevére és megindította a számlapanasz kivizsgálási eljárást. A központ és a hálózat vizsgálatára 1998. július - augusztus hónapban, a helyszíni vizsgálatra 1999. február 22-én került sor. A vizsgálat során megállapították, hogy a díj számlázása megfelelt a díjazási és áralkalmazási feltételeknek. A reklamált időszakban túlszámlázást okozó központhiba nem fordult elő. A távközlő hálózat megfelelt a hálózatépítésre vonatkozó műszaki-technológiai előírásoknak. A jogtalan áramkör-használatot a helyszín és a hálózat megtekintése alapján kizárták.
	Az elvégzett vizsgálatok alapján a Társaság 1999. március 8-án a panasz elutasításáról döntött, erről a panaszost az 1999. március 9-én kelt levélben tájékoztatta.

Az ügy jogszabályi háttere
•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
(2) Az országgyűlési biztos az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.
•	A távközlési előfizetői szerződésekről szóló 243/1997. (XII.20.) Korm. rendelet
18. § A szolgáltató kérelem alapján módosítja az igénybejelentést vagy az előfizetői szerződést, ha a felek személyében a szolgáltatás-hozzáférési pont helyének megváltoztatása nélkül - az erre vonatkozó megállapodás vagy öröklés miatt - következik be a változás (átírás).
25. § (2) A szolgáltató a hívott fél azonosítására alkalmas hívásrészletezést csak az előfizető részére, a használó részére pedig az előfizető hozzájárulásával adhat ki. Amennyiben az előfizető rendszeresen másnak is átengedi használatra a távbeszélő állomást, a hívásrészletezés kiadásához a használó nyilatkozatát is csatolnia kell.
26. § (3) Díjvita esetében a szolgáltatás minőségéről és számlázási rendszere helyességéről, valamint zártságáról - a külön jogszabályban foglaltak szerint - a területileg illetékes hírközlési hatóság hatósági határozatot ad ki. Egyéni előfizetők a (4) bekezdésben említett jogvita megkezdése előtt a külön törvényben foglaltak szerint a fogyasztóvédelmi szervek eljárását kezdeményezhetik.
(4) Díjvita esetén az előfizető a szolgáltató érdemi elutasítást tartalmazó döntésének kézhezvételét követő 30 napon belül - a szolgáltató egyidejű tájékoztatása mellett - bírósághoz fordulhat.
•	Üzletszabályzat a Hungarotel Távközlési Koncessziós Rt. Békéscsabai és Orosházi primer körzetben végzett közcélú távbeszélő szolgáltatására
11.4 Szerződésmódosítás átírással - Átírás azonos kategóriába tartozó Előfizetők között
Átírás esetén a szolgáltatás-hozzáférési pont helye nem változik, csak az Előfizető személye. Az átírás alapjául szolgáló tényekről a feleknek írásban kell nyilatkozniuk, mely nyilatkozatot mindkét félnek alá kell írnia. Öröklés esetében, illetve azon esetekben, amikor az átírásra jogosult személy nem tudja bemutatni a megállapodást, az hatósági, illetve bírósági iratokkal is pótolható.
Örökléskor több örökös esetében az Előfizetői jogviszony folytatására az az örökös jogosult, aki az örökhagyó halála után a szolgáltatás-hozzáférési pont létesítési helyét használja.
15.1.4 Használat átengedése
Az Előfizető a szolgáltatás igénybevételi lehetőségét nem rendszeresen és tartósan, hanem esetenként és saját felelősségére másnak átengedheti. Bármilyen módon engedi is át a használatot, a szerződésben foglaltak betartásáért az Előfizető tartozik felelősséggel.
16.5 Számlareklamáció
Előfizetői kifogás esetén a Szolgáltató köteles bizonyítani, hogy a díj számlálása , illetve megállapítása helyes volt. Számlareklamáció esetén a Szolgáltató intézkedik a reklamáció kivizsgálásáról és 30 napon belül írásban választ ad az Előfizetőnek, kivéve ha a szükséges műszaki vizsgálatokat nem tudja ezen idő alatt elvégezni. A Szolgáltató a számlapanasz kivizsgálásának a határidejét egy alkalommal, további 30 nappal jogosult meghosszabbítani. Az ügyintézési határidő meghosszabbításáról a szolgáltató köteles az előfizetőt írásban értesíteni.
A Szolgáltató a felszámított díj számlálásának és megállapításának helyességét úgy bizonyítja, hogy igazolja, hogy a kifogásolt időszakban a számlázás helyességét érintő műszaki hiba nem fordult elő és az Előfizető vonala és annak elemei megfelelnek a hálózat védelmére vonatkozó előírásoknak.
A 243/1997. (XII.20.) Korm. rendelet 26. § (4) bekezdése alapján díjvita esetén az Előfizető a Szolgáltató érdemi elutasítást tartalmazó döntésének kézhezvételét követő 30 napon belül - a Szolgáltató egyidejű tájékoztatása mellett - bírósághoz fordulhat.
17. Jogviták
Amennyiben az Előfizetőnek a távközlési szolgáltatással kapcsolatos panasza a Szolgáltatónál nem nyert számára kielégítő intézkedést, jogában áll a Kelet-Magyarországi Hírközlési Felügyeletnél, illetőleg a Békés Megyei Fogyasztóvédelmi Felügyelőségnél felszólalni.

Az érintett alkotmányos jogok

•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

A vizsgálat megállapításai
	1. Az előfizetői szerződés a szolgáltató és az előfizető között jön létre. Az előfizető a közcélú távközlő hálózat igénybevétele céljából közcélú előfizetői szerződés megkötésére ajánlatot tevő, illetőleg az előfizetői szerződés jogosultjaként szerződő természetes vagy jogi személy, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaság. A szolgáltató szerződéses jogviszonyban az előfizetővel áll; ezen nem változtat, ha az állomás tényleges használója más személy, a konkrét esetben az ingatlan bérlője. Az előfizető jogosult a használat átengedésére, a szerződésben foglaltak megtartásáért azonban továbbra is az előfizető tartozik felelősséggel. A jogszabály alapján a hívásrészletezés csak az előfizető részére, a használó részére pedig az előfizető hozzájárulásával adható ki.
A Hírközlési Főfelügyelet által jóváhagyott Üzletszabályzat az Előfizető számára biztosítja a számlán szereplő összeg elleni reklamáció előterjesztésének jogát.
	Tekintettel arra, hogy a Szolgáltatóval szerződéses jogviszonyban álló előfizető reklamációval nem élt, a Társaságnál kivizsgálási eljárásra nem kerülhetett sor.
	2. A vizsgálatok eredményei alapján - amelyek természetesen nem azt bizonyították, hogy a kifogásolt hívásokat a panaszos kezdeményezte csak azt, hogy ezeket a panaszosnál felszerelt állomásról kezdeményezték - a Hungarotel a számla jogosságát vitató beadványt elutasította.
	Az országgyűlési biztosnak nincs lehetősége arra, hogy műszaki tartalmú tényállást állapítson meg, ezért a számlálás helyessége, a hálózat zártsága, valamint a számlapanaszok vizsgálata során irányadó további műszaki kérdésekben nem foglalok állást. Azt kellett vizsgálnom, hogy a kivizsgálást végző szerv a panaszra eljárt-e és betartotta-e a rá vonatkozó szabályokat. Vizsgálatom során a rendelkezésemre bocsátott központ-, hálózat-, illetve helyszíni vizsgálati lap alapján megállapítottam, hogy a Hungarotel a reklamációt kivizsgálta, annak eredményéről a panaszost 1999. március 9-én tájékoztatta.
	Az Üzletszabályzat szerint számlareklamáció esetén a Szolgáltató 30 napon belül írásban választ ad az Előfizetőnek. A Szolgáltató a számlapanasz kivizsgálásának a határidejét egy alkalommal, további 30 nappal jogosult meghosszabbítani, erről azonban köteles az előfizetőt írásban értesíteni. A rendelkezésemre álló dokumentumok szerint a panasz felvétele 1998. július 22-én történt, míg a vizsgálat eredményéről a panaszost csak több mint 7 hónap elteltével, 1999. március 9-én tájékoztatták. Az eljárási határidők megtartása nemcsak a jogbiztonság és a tisztességes eljárás szempontjából fontos, hanem kétségkívül érinti a kérelemhez és a jogorvoslathoz való jog megfelelő érvényesülését is. A számlareklamáció vizsgálatának ilyen mértékű elhúzódása alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot okozott, mivel azonban a Szolgáltató a panaszt érdemben kivizsgálta és arról a panaszost tájékoztatta, kezdeményezéssel nem élek.

Budapest, 2001. október 4.

Lenkovics Barnabás