OBH 4226/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása

A II. kerületi  Zöldpark Társasház és az ugyancsak II. kerületi Zöldszikla Társasház közös képviselői a Fővárosi Csatornázási Művek eljárását sérelmezve fordultak az állampolgári jogok országgyűlési biztosához.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált  tulajdonhoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.
A vizsgálat során tájékoztatást kértem a II. kerületi, a Fővárosi Önkormányzattól és a Fővárosi Csatornázási Művektől.

A megállapított tényállás

Panaszos Társasházak közös képviselői 1995-től folyamatosan, az erre rendszeresített  nyilatkozat kitöltésével azt kérték a Fővárosi Csatornázási Művektől, hogy öntözési kedvezményt kapjanak, mivel ingatlanuk a Fővárosi rendelet előírásai szerint a jogszabály rendelkezésének megfelel. A fogyasztói nyilatkozat a következőket tartalmazza: Alulírott kijelentem, hogy a fenti ingatlan  területének legalább 50 %-a biológiailag aktív zöldfelület, melynek öntözésére a fővárosi vízközműből ivóvizet használok. Kérem, hogy a fentiek alapján a Fővárosi Csatornázási Művek Rt. részemre  csatornahasználati díjkedvezményt biztosítson az általam fizetett szennyvízdíjból. 
A szolgáltató mindannyiszor azzal utasította vissza a kedvezmény igénybevételét, hogy a pontos címmel és egyéb azonosítóval megjelölt ingatlanok nem a jogszabályban felsorolt övezetben fekszenek, ezért öntözési kedvezményt nem biztosíthatnak. A panaszosok  tudomása szerint ugyanis a környező, hasonló adottságú ingatlanok tulajdonosai ezt a kedvezményt igénybe vehették.
A kedvezmény elmaradásának és a különböző elbírálás módjának okát keresve megkereséseimre az alábbi válaszok érkeztek.
1. Fővárosi Csatornázási Művek: Az 1995-ös fővárosi rendelet alkalmazása szempontjából a Fővárosi Főpolgármesteri Hivataltól származó ingatlanjegyzék tartalmazza  azokat a helyrajzi számokat, amelyek  kedvezményben részesíthetők. A lista nem tartalmazza sem a  Zöldpark, sem a  Zöldszikla Társasház ingatlanok helyrajzi számát, ezért az igényt elutasították. Csatolta az 1999. július 22-én kelt megkeresést, melyet a II. kerületi Jegyzőnek küldtek az öntözési kedvezmény elbírálásnak megkönnyítésére, annak érdekében, hogy a kerület polgárai minél szélesebb körben igénybe vehessék azt.
Felvázolta a régi építési övezetek jelzéseit,  majd az 1999. január 1-től történt változásokat. Az új övezetekre való átállás miatt, a pontosabb ügyintézés érdekében különbözeti jegyzék megküldését is kérték az önkormányzattól.
Régi építési keretövezetek: 03, 03K, 04, 04K, 05, 05K, 06, 06K, 21, 22, 81, ahol járt az öntözési kedvezmény.
Az új övezetek: L4, L5, L6, L6A és Ű, ahol jár az öntözési kedvezmény. A szolgáltató válaszában azt is közölte, hogy az önkormányzat az előbb idézett megkeresésére nem válaszolt.
2a) A II. kerületi Önkormányzatot két ízben kerestem meg. Először az ingatlanok besorolásáról informálódtam. A válasz az volt, hogy az ingatlanok L4 jelű építési övezetben fekszenek, melyek korábbi besorolása 04K jelű volt. Azt is megtudtam, hogy a Társasházak részére hatósági bizonyítványban igazolták a fenti adatokat, tehát a korábbi és a jelenlegi övezeti besorolást, amelyek megfelelnek az öntözési kedvezményben részesíthető ingatlanoknak.
2b) Második megkeresésemben azt tudakoltam, hogy a II. kerületi Önkormányzat milyen módon vett részt annak az ingatlanjegyzéknek az összeállításában, amelynek alapján a Fővárosi Csatornázási Művek a kedvezményt szolgáltatja. Milyen körülmény hátráltatta az önkormányzatot, hogy új jegyzékkel nem tudtak szolgálni a Fővárosi Csatornázási Műveknek. Mit tesz a kerületi önkormányzat annak érdekében, hogy a változásokat a Fővárosi Főpolgármesteri Hivatal követni tudja. Kérdéseimre választ nem kaptam.
3. A Fővárosi Önkormányzat segítségét is kértem a tények pontos megismerése érdekében. A közmű ügyosztályvezető az 1995-ös fővárosi rendelet  gyakorlati alkalmazásának megismerése érdekében elmondta, hogy FCSM Rt. az igények ellenőrzése céljából megvásárolta a főváros hivatalos nyilvántartását az övezeti besorolásokkal együtt, ami az akkori Budapesti Városrendezési Szabályzaton alapult. Az építési szabályok változásával 1998. év végétől a Főváros új városrendezési szabályokat alkotott, ami a kerületeknek egyrészt továbbszabályozási jogot biztosít, másrészt új elveket fogalmaz meg. A locsolási kedvezmény szabályait tartalmazó rendelet a régi övezeti jeleket tartalmazta, ezért azt módosították az új jeleknek megfelelően. A módosítás a locsolási kedvezmény elvein nem változtatott. A végső övezeti besorolás (beépítési lehetőség) megállapítása ma már a kerület kompetencia. Így a fővárosi ingatlanjegyzék már nem elégséges a locsolási kedvezmény indokoltságának ellenőrzésére. Az ügyosztályvezető felhívta a figyelmem arra, hogy a szabályozás szerint a kérelmező nyilatkozattal igazolja jogosultságát és nem listával. A hiányolt lista az FCSM Rt. belső ügye, a rendelet nem ismeri ezt a fogalmat. Arról is tájékoztatott, hogy a kerületi Önkormányzat már nem kerül kapcsolatba a Főpolgármesteri Hivatallal az övezeti besorolások átvezetése kérdésében. A kerület az FCSM Rt. kérésére közvetlenül küldheti meg a változásokat és kiegészítéséket tartalmazó jegyzéket, amely a kedvezményben részesíthető ingatlanokat tartalmazza. Ez ad lehetőséget az FCSM Rt.-nek arra, hogy az igényeket ellenőrizni tudja.

Az ügy jogszabályi háttere

4/1995. (II. 13.) Főv. Kgy. rendelet az önkormányzati tulajdonú viziközműből szolgáltatott ivóvíz, valamint az önkormányzati tulajdonú víziközmű által biztosított szennyvízelvezetés, szennyvíztisztítás és -kezelés legmagasabb hatósági díjának Budapest Főváros közigazgatási területén történő megállapításáról, továbbá a díjalkalmazás feltételeiről

3. § Amennyiben az ellocsolt közüzemi ivóvíz nem jut a közcsatornába, a 2. § (2) bekezdés alapján elszámolt csatornadíjban locsolási kedvezményt kell érvényesíteni.
A főváros közigazgatási határán belül locsolási kedvezményre jogosult a víziközmű szolgáltatást igénybe vevő lakossági fogyasztó, az alábbi feltételek együttes megléte esetén:
a)   Ha az ingatlan az L4, L5, L6, L6A, valamint az Ü jelű keretövezetben fekszik, vagy a helyi (kerületi) szabályozás megalkotása esetén annak építési övezeti előírása tiltja az ingatlan 50%-ot elérő beépítését, és területének legalább 50%-án biológiailag aktív zöldfelülettel rendelkezik, továbbá közüzemi víziközműből szolgáltatott ivóvizet locsolás céljára használ.
A 3. § a) pontja a korábbi szabályozás szerint a következő jelű övezeteket tartalmazta: 03, 03K, 04, 04K, 05, 05K, 06, 06K, 21, 22, 81.
4. § (1) A locsolási kedvezményre vonatkozó igényt a szolgáltatónál kell bejelenteni a jogosultság fennállására vonatkozó nyilatkozattal.
(2) A jogosultságot a bejelentő a 3. § c) pontja szerinti feltételek teljesítését követő hónap 1. napjától szerzi meg. Az igény elbírálásáról a szolgáltató a feltételek teljesítését követő 30 napon belül értesíti a bejelentőt.
(3) A jogosultság egyszeri megszerzése után az ingatlanra vonatkozó kedvezmény a 3. § szerinti feltételek fennállásáig a fogyasztót folyamatosan megilleti.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya

13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlőség megvalósulását az esélyegyenlőtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat során egyértelmű választ a Fővárosi Önkormányzat közmű ügyosztályától kaptam, amelynek alapján megállapítható, hogy panaszos Társasházak mindenben eleget tettek a jogszabály előírásának, és jogosultságukat nyilatkozattal igazolták. A kedvezmény jogszabályi megjelenését követően a nyilatkozatot folyamatosan eljuttatták a szolgáltatóhoz, amely mindannyiszor - a tényleges helyzettel ellentétben - azzal utasította el a kérelmet, hogy nyilvántartásuk szerint az ingatlanok nem a felsorolt építési övezetben fekszenek. A vizsgálat megállapította, hogy a két Társasház a jogszabály hatálybalépését követően jogosult volt a kedvezményre, s ezt hatósági bizonyítvánnyal az Önkormányzat is megerősítette. Helytelenül járt el a Csatornázási Művek, amikor a kedvezményből - bármilyen okra, így akár a Kerületi, akár a Fővárosi Önkormányzat adatszolgáltatására való hivatkozással - a Társasházak ingatlantulajdonosait kizárta. A Társasházak közös képviselőjének nyilatkozatát követően információt kellett volna beszerezni a két önkormányzattól. A jogszabály a nyilatkozat megtételén kívül az állampolgár, vagy az állampolgárok csoportját képviselő  igénybejelentő részére nem ír elő egyéb feltételt, legfőképpen nem olyan adat szolgáltatást, amely a Fővárosi tulajdonú szolgáltatónak egyébként is a birtokában van. Az, hogy az adatbázis pontatlan, és a valós helyzetnek nem felel meg, a panaszosoknak hátrányt nem jelenthet, abből káruk nem származhat. A diszkriminációra utal az a szolgáltatói döntés, amely szerint a panaszos Társasházak közvetlen szomszédját megilleti, míg a panaszosokat viszont nem a locsolási kedvezmény. A listában való szerepeltetés ugyanis nem a kedvezményben részesülő ingatlantulajdonos közreműködésétől függ, mivel a listát nem a magánszemélyek állítják össze, hanem az önkormányzat(ok), mint adatszolgáltató hatóság. A szolgáltató a vizsgált ügyben mindannyiszor szembetalálkozott a nyilatkozattétellel, de egyetlen egy esetben sem kísérelte meg, hogy a konkrét ügyet kivizsgálja, és egy rövid levélváltással a maga állította, belső ügykezelést megkönnyítő listát pontosítsa.
Az Alkotmány és az alkotmányos jogrendszer, mint az Alkotmánybíróság kifejtette megfelelő védelemben részesíti az Alkotmányban meg nem jelenő egyéb nevesített jogokat is. A vagyoni jogok alkotmányos védelme az Alkotmánynak a tulajdonjogot oltalmazó rendelkezéseiből következik. Az Alkotmánybíróság rámutatott, hogy az Alkotmány 13. §-ának (1) bekezdése nemcsak a tulajdonjog, hanem az azzal összefüggő minden vagyoni jog biztosítására vonatkozik. A vizsgálat megállapította, hogy a tulajdonjoggal összefüggésben az ingatlantulajdonhoz kapcsolódó kedvezmény igénybevételét biztosító vagyoni jog sérült, hiszen a panaszos Társasházak 4 éve nem vehették igénybe azt a kedvezményt, amely az azonos helyzetben lévő ingatlantulajdonosokat megillették, s amelyet azok igénybe is vettek.

K e z d e m é n y e z é s

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felhívom a Fővárosi Csatornázási Művek Rt., mint közszolgáltató figyelmét, hogy a  Zöldpark Társasház, valamint a Zöldszikla Társasház vonatkozásában vizsgálja felül korábbi döntését, és az 1995-ben benyújtott nyilatkozat alapján rendezze a kérelem teljesítését, az öntözési kedvezmény biztosítását.

Kérem a Fővárosi Csatornázási Művek Rt. Vezérigazgatóját, hogy kezdeményezésemmel  kapcsolatos álláspontjáról, illetve intézkedésükről azt 1993. évi LIX. törvény 21. §-a értelmében 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 1999. december 3.

Dr. Polt Péter