OBH 4203/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindítása:
	Az Ausztriában élő, magyar állampolgárságú panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmesnek tartotta, hogy a határátkelőhelyen nem engedélyezték a belépését gépjárműútlevél nélkül. A panasz alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.

Érintett alkotmányos jogok:
•	A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság elve (Alk. 2. § (1)bek.). 
•	Szabad mozgáshoz, a tartózkodási hely szabad megválasztásához való jog (Alk. 58. § (1)bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
•	1995. évi C. törvény a vámjogról, a vámeljárásról, valamint a vámigazgatásról, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 45/1996. (III. 25.) Korm. rendelettel
Tv. 75. § (1) Ideiglenes behozatalban kell vámkezelni azt a vámárut, amely a külföldi - ideértve a 77. § (1) bekezdés i) pontjában meghatározott személyt is - tulajdonjogának fenntartása mellett, ideiglenes használat, bemutatás vagy kipróbálás céljából, visszaviteli kötelezettséggel lépi át a vámhatárt.
(2) Az ideiglenes behozatalban vámkezelt vámárukat - a használatukkal járó szokásos értékcsökkenést kivéve - változatlan állapotban kell külföldre visszaszállítani.
(3) Az ideiglenes behozatali eljárás - az (1) bekezdésben meghatározott esetekben - olyan vámárukra is kérhető, amelyek azt megelőzően a vámáru jelleget meg nem szüntető más vámkezelésben részesültek.
Tv. 76. § (1) Az ideiglenes behozatal vámvizsgálatból, a vámáru azonosításából, a vámfizetési kötelezettség és a visszaviteli határidő megállapításából, a vámteher kiszabásából, a vámáru belföldi forgalomba kerülése esetén fizetendő vámteher biztosításából és a vámáru elszámolásából áll. A vámárut/árut fuvarozó szállítóeszközök ideiglenes behozatalára és használati feltételeire, továbbá a külföldi által hat hónapot meg nem haladó belföldi tartózkodás idejére, ideiglenes használatra behozott gépjármű vámkezelésére vonatkozó eltérő szabályokat e törvény végrehajtási rendelete határozza meg.
(2) A vámárut fuvarozó szállítóeszköz ideiglenes behozatali eljárás alá vonására e törvény végrehajtási rendelete egyszerűsített eljárást állapíthat meg.
(3) A vámhivatal annak a szervezetnek, természetes személynek a részére vámkezelhet ideiglenes behozatalban, aki a vámárut használja, vagy akinek a felelősségére azt használják.
(4) Az ideiglenes behozatalban vámkezelt vámárut belföldön elidegeníteni vagy harmadik személy, szervezet részére használatba, bérbe vagy lízingbe adni csak az esedékessé váló vámteher megfizetése után szabad. E rendelkezés alkalmazása szempontjából nem tekinthető harmadik személy, szervezet részére használatba adásnak, ha a vámárut a vámkezelést kérő a telephelyeinek, alvállalkozóinak - a fővállalkozói szerződés teljesítése keretében - átadja, vagy azt alkalmazottja használja.
Tv. 77. § (1) E törvény alkalmazása szempontjából ideiglenes használatnak minősül:
i) a Magyar Köztársaságban ideiglenesen tartózkodó külföldi szervezet és természetes személy, valamint a külföldi állandó lakhellyel rendelkező, de ideiglenesen belföldön tartózkodó magyar állampolgár, továbbá a külföldön munkát végző magyar állampolgár által magyarországi tartózkodási idejére az életviteléhez szükséges, nem kereskedelmi mennyiségben és jelleggel behozott vámáruk. Személygépkocsi vámkezelése esetén e jogcím alkalmazása tekintetében nem kereskedelmi mennyiségnek (jellegnek) minősül a gépjármű-vezetői engedéllyel rendelkező, ebben a pontban felsorolt természetes személyek részére egy-egy darab személygépkocsi vámkezelése.
Vhr. 140. § (1) A tv. 77. §-a (1) bekezdésének i) pontja hatálya alá tartozó, gépjárművezetői engedéllyel rendelkező magyar állampolgár által ideiglenes tartózkodására behozott személygépkocsi behozatali és kiviteli vámkezelése "Gépjármű útlevél" benyújtásával is kérhető.

Megállapított tényállás:
	A panaszos 1987. óta Ausztriában él, de megtartotta magyar állampolgárságát. Magyarországon bejelentett lakással nem rendelkezik.
	1999. szeptember 3-án a saját tulajdonát képező, de osztrák forgalmi rendszámú személygépkocsijával érkezett a rábafüzesi határátkelőhelyre. A vám- és pénzügyőrség munkatársai közölték vele, hogy gépkocsijával csak abban az esetben lépheti át a határt, ha gépjármű útlevelet vált vagy vámbiztosítékot fizet. A panaszos egyikre sem volt hajlandó, ezért a belépését nem engedélyezték. 
	Az eljárás miatt a panaszos a szentgotthárdi vámhivatalhoz fordult panasszal. A vámhivatal parancsnoka 1999. szeptember 15-én kelt levelében tájékoztatta a panaszost, hogy panaszát a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. törvény rendelkezései szerint megvizsgálta. Megállapította, hogy a panasz alaptalan és a panaszos részére részletes magyarázatot adott az intézkedéssel összefüggő jogi szabályozásról.
	A panaszos a válasz megérkezése előtt, 1999. szeptember 6-án faxon küldte el beadványát hivatalunkhoz.

A vizsgálat megállapításai:
	A beadvány, valamint a Vám- és Pénzügyőrség Vas- és Zalai Parancsnokságától beszerzett adatok alapján megállapítottam, hogy a vámhatóság munkatársai a hatályos jogszabályok szerint jártak el a panaszossal szemben. 
	A külföldön élő magyar állampolgárok tulajdonában lévő külföldi hatósági jelzésekkel ellátott gépkocsit a vámjogról, vámeljárásról, valamint a vámigazgatásról szóló 1995. évi C. törvény rendelkezései szerint ideiglenes behozatalban kell vámkezelni. Ennek egyik formája a gépjármű útlevél kiváltása. A panaszost erről a határátkelőhelyen tájékoztatták.
	A vámtörvény végrehajtásának részletes szabályairól szóló 10/1996. (III. 25.) PM rendelet szerint a gépjármű útlevél a külföldi állandó lakóhellyel rendelkező, külföldön munkát végző, vagy vállalkozást fenntartó magyar állampolgárok által ideiglenes magyarországi tartózkodásuk időtartamára behozott gépjárművek ideiglenes behozatalban való, egyszerűsített vámkezelésére szolgáló árunyilatkozat.
	A gépjármű útlevél kiadását követően a nyilvántartásba vett gépjármű be-, illetve a kiléptetésekor a gépjármű útlevél bemutatásával kell a behozatali, illetőleg a kiviteli irányú vámkezelést kérni. Érvényességi időtartama alatt bármely határvámhivatalnál és több alkalommal is kérhető a gépjármű behozatala, kivitele.
	Az ideiglenes behozatal időtartama esetenként a 60 napot, évente a 180 napot nem haladhatja meg. Az igazolatlan határidő túllépés a vámkezeléssel kapcsolatos mulasztásnak minősül, és vámigazgatási bírság kiszabását vonja maga után. A gépjármű útlevél alapján ideiglenes behozatalban vámkezelt gépjárművet belföldön, más személy részére elidegeníteni, használatba, bérbe, lízingbe adni nem szabad.
	Az okmány kiadásának szabályairól, feltételeiről és használatáról a panaszos írásban is tájékoztatást kapott. 
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz akkor lehet fordulni, ha a beadványt tevőt - megítélése szerint - valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
	A panaszos beadványával nem várta be a beléptetés megtagadása miatt tett panaszának kivizsgálását, ezért a jogorvoslati lehetőségeit sem merítette ki. Panaszát ennek alapján el kellett volna utasítanom. Vizsgálatra irányuló kérelme teljesítését azért tartottam mégis szükségesnek, mert tartósan külföldön él, így a magyar jogszabályok ismeretében korlátozva van. A beszerzett adatokra tekintettel azonban panasza ügyében alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg, ezért a vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2001. április 21.

Gönczöl Katalin