OBH 4182/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:
A Hajdú- Bihari Napló c. folyóirat 1999. augusztus 27. számában az „Áram nélkül maradt nyolcvanhét család” című cikk arról tudósít, hogy minden előzetes értesítés nélkül kikapcsolták az áramot a Görgey utca 12. számú tízemeletes házban. Az ügyben hivatalból indítottam vizsgálatot annak feltárására, hogy a szolgáltató eleget tett-e az előzetes értesítési kötelezettségének. Az épületben ugyanis idős, beteg nyugdíjasok is élnek, akiket betegségük esetén a nem működő lift miatt nem tudnak orvoshoz, vagy kórházba  szállítani.

Érintett alkotmányos jogok:

1.	A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. Az ebből fakadó jogbiztonsághoz való jog alapján a szolgáltató köteles eleget tenni a jogszabályban meghatározott módon értesítési kötelezettségének.

2.	A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki  egészséghez. E jog alapján a villamosenergia-szolgáltatásból való kikapcsolás előtt időt kell biztosítani a lakosságnak ahhoz, hogy a betegeket elhelyezze, az idős nyugdíjasokról időben gondoskodjon.

Alkalmazott jogszabályok:

1. A villamos energia termeléséről, szállításáról és szolgáltatásáról szóló 1994. évi XLVIII. tv. 50. § (2) bekezdésének g.) és h.) pontja, mely szerint a fogyasztó részéről szerződésszegésnek minősül, 
- ha a villamos energia díját késedelmesen, nem a közüzemi szerződésben meghatározott időben fizeti, 
- a villamos energia díját nem fizeti

2. 51. § (1) bekezdés e.) és f.) pontja, mely szerint a szerződés megszegésének, illetőleg a villamos energia szabálytalan vételezésének következménye 
- a villamos energia szolgáltatás felfüggesztése
- kikapcsolás a villamos energia szolgáltatásból.

3. 52. § (4) bekezdés: A szolgáltató a fogyasztót a villamosenergia-szolgáltatásból kikapcsolhatja, s a vele kötött közüzemi szerződést felmondhatja, vagy előre fizető mérő felszereléséhez kötheti a további szolgáltatást, ha a fogyasztó fizetési kötelezettségének három hónapon át nem tesz eleget.

4. A 34/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 1. számú mellékletében meghatározott Villamos Energia Közüzemi Szabályzat 17. § (2) bekezdése szerint a szerződésszegés következményeként (VET 52. § (4) bekezdés) a kikapcsolás előtti felszólítás, valamint a szolgáltató általi felmondás, illetve az előre fizető mérő alkalmazásának rendjét az üzletszabályzatban kell meghatározni. 

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai.

A tényállás feltárása érdekében tájékoztatást kértem a TITÁSZ  Debreceni Üzemvezetőjétől arra nézve, hogy milyen előzetes értesítési szabályokat tartalmaz az üzletszabályzat és a cikkben szereplő esetben az előzetes értesítés megtörtént-e.

Tájékoztatása szerint a Görgey utca 12. szám alatti épület közösségi fogyasztásmérőjét 1999. augusztus 26-án kapcsolták ki számlatartozás miatt. A tartozásról a Lakásszövetkezetet 1998. 03.09 és 1999. 04. 23. közötti időszakban hat esetben értesítették és felszólították a tartozás rendezésére. A felszólító leveleket a számlázási rendszer a fizetési határidő lejárta után automatikusan elkészíti és központilag postázza. A felszólító levelek azt a figyelmeztetést is tartalmazzák, hogy nem fizetés esetén ki is kapcsolhatják a fizetési helyeket. A Lakásszövetkezet több épületnek is a kezelője, de csak a Görgey u. 12. szám alatt halmozódott fel jelentős tartozás. A kikapcsolásig az idén csak egyszer fizettek, 1999. 06. 21-én. Csak 1999. augusztus 30-án keresték fel a kereskedelmi igazgatót és miután igazolták, hogy a tartozás egy részét átutalták, és ígéretet tettek arra, hogy a fennmaradót december 15-ig rendezik, kapcsolta vissza a TITÁSZ az áramot. Az áramkikapcsolás csak a közösségi fogyasztásmérőt érintette. A lakásokból nem kapcsolták ki az áramot. A lépcsőház világítás és a lift nem működött. A vészvilágítás nem kapcsolt be. Bár az ehhez szükséges akkumulátorokat  beépítették, üzemelésükről a Lakásszövetkezet nem gondoskodott.  Ugyancsak megoldható a liftnek külön áramforrásról való üzemeltetése áramszünet esetén, de a házakban ezt  sem oldották meg. A cégbíróság kb. egy éve mondta ki a Szövetkezet megszűnését, felszámolóként külső céget jelölt meg. Jelenleg az egyik szövetkezeti tag társadalmi munkában intézi a Szövetkezet ügyeit. Elmondása szerint sem a felszámolónak, sem a Szövetkezetnek nincs a bíróságtól felhatalmazása arra, hogy a közgyűlés által 1996-ban megállapított fenntartási költségeket a szükséges mértékre emelje. A közüzemi hátralék tehát nemcsak a nem fizetők miatt, hanem az alacsonyan megállapított üzemeltetési költségek miatt is keletkezett. Jelenleg az egyes épületeknél alakult bizottságok szedik össze a pénzt ahhoz, hogy a TITÁSZ-hoz befizessék. A Szövetkezetnek a tartozásról volt tudomása, de a helyzetre tekintettel állandóan haladékot kért a díjhátralék rendezésére. A kikapcsolásról előzetes értesítést nem kapott. 
Az üzemvezető által megküldött üzletszabályzat kivonata szerint a felfüggesztés és a kikapcsolás előtti eljárás rendjét a 8.8. és a 8.9 pont alatt szabályozzák. E szerint a kikapcsolás előtt a díjfizetési kötelezettség esedékességétől számított 60 nap elteltével az áramszolgáltató a fogyasztói átvételt igazoló módon felszólítót küld a fogyasztónak arról, hogy díjfizetési kötelezettségének haladéktalanul és maradéktalanul tegyen eleget, ellenkező esetben az esedékességtől számított három hónap elteltével a fogyasztót kikapcsolja az energia szolgáltatásból és a vele kötött közüzemi szerződést felmondja. Amennyiben a felszólítóban megjelölt határnapig a fogyasztó fizetési kötelezettségének nem tesz eleget, a határnapon a fogyasztó közüzemi szerződése megszűnik, a villamos energia szolgáltatásból kikapcsolják és a fogyasztási helyen rendelkezésre álló teljesítmény elvész, a szolgáltató rendelkezésre állási kötelezettsége megszűnik. Ezt követően, ha a fogyasztási helyre a fogyasztó ismételten kéri a villamos energia szolgáltatás megindítását, az erre vonatkozó igényét a szolgáltató új fogyasztói igényként kezeli.

Mindez megfelel a VET szabályainak, de az áramszolgáltatásból való kikapcsolás és a közüzemi szerződés felmondása  nem kötelező szankció, csupán feljogosítja a törvény a szolgáltatót arra, hogy ezt alkalmazza abban az esetben, ha a fogyasztó a fizetési kötelezettségének három hónapon át nem tesz eleget.  

A Görgey utca 12. szám alatti épület esetében, nem kikapcsolás történt, hanem a villamos energia- szolgáltatás felfüggesztése.  Erre a fentiektől eltérő értesítési szabályok vonatkoznak. Az üzemvezető telefonon adott tájékoztatása szerint, azért alkalmazták szankcióként a felfüggesztést, mert az üzemvezetőség méltánytalannak tartaná a közüzemi szerződés felmondását. Ekkor ugyanis újra kell kérni az áramszolgáltatást, ami tetemesebb költséggel jár, mint a felfüggesztés utáni visszakapcsolási díj.  A felfüggesztés előtti eljárás rendje nem ír elő előzetes felszólítást, hanem a szolgáltatás felfüggesztésével egyidőben kell felszólítani a fogyasztót a felfüggesztés okának haladéktalan megszüntetésére. A VET szabályai szerint végső szankcióként a szolgáltató a felfüggesztést az 50. § (2) bekezdésének b)-e) pontja 
[villamosteljesítmény túllépése, olyan terhelési és feszültségviszonyok előidézése, mely veszélyezteti a biztonságos szolgáltatást, vagy más fogyasztót, stb.], a kikapcsolást az 52. § (4) bekezdése esetén [ a fogyasztó fizetési kötelezettségének három hónapon át nem tesz eleget] alkalmazhatja.
Közvetlen hatásában a kétféle szankció tulajdonképpen azonos egymással. Mindkét esetben ki- kapcsolják az áramot. Az egyik esetben azonban egy hónappal előbb értesítik a fogyasztót, hogy a felszólítóban megadott határnap eredménytelen eltelte után kikapcsolják az áramszolgáltatásból, a másik esetben egy a fogyasztó által ismeretlen időpontban felfüggesztik a szolgáltatást. Ez utóbbit azért kifogásolom, mert a fogyasztó nem tud felkészülni a helyzetre. A betegeknek nincs alkalma arra, hogy gyógykezeléseiket átütemezzék, a gondoskodásra, orvosi kezelésre szorulók pedig esetleg ellátatlanok maradnak amiatt, hogy gondozóik és a mentő a sok emeletes házakban lift nélkül nem tudnak eljutni hozzájuk. Az üzemvezető tájékoztatása szerint a felfüggesztés (kikapcsolás) napját azért nem tudják megjelölni, mert nem tudják napi pontossággal ütemezni a munkát.
Hangsúlyozni szeretném, hogy humánus eljárásnak tartom azt a kialakult gyakorlatot, hogy a késedelmes díjfizetés esetén nem a legszigorúbb szankciót alkalmazzák. Szükségesnek tartom azonban, hogy a szolgáltató - amennyiben a felfüggesztésre a díjhátralék miatt kerül sor - a felfüggesztés előtt is a kikapcsolás előtti eljárás rendjét alkalmazza, tehát az esedékességtől számított 60. napon kiküldött felszólításban jelölje meg azt a határnapot, melynek eredménytelen eltelte után felfüggeszti a szolgáltatást. Ennek teljesülése érdekében a következő ajánlást teszem:

Felkérem a gazdasági minisztert, hogy a villamos energia szállításáról és termeléséről szóló 1994. évi XLVIII. törvény végrehajtására kiadott 34/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet 1. számú mellékletében (Villamos energia közüzemi szabályzat) a 17. §  (2) bekezdésének olyan módosítását kezdeményezze, mely szerint a díjhátralék esetén alkalmazandó áramszolgáltatás felfüggesztése esetére is vonatkozzanak a kikapcsolás előtti értesítés szabályai.

Budapest, 1999. november 4.

Gönczöl Katalin