OBH 4149/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása
	Beadványában a panaszos a Nyíregyházi MJ Város Polgármesteri Hivatalának gépjárműadó kivetésével kapcsolatos eljárását sérelmezte. Állítása szerint a polgármesteri hivatal adóirodája nem vette figyelembe, hogy gépjárműve katalizátorra ellátott, ezért elesett az ennek alapján járó adókedvezménytől.
	Figyelemmel arra, hogy a beadványban írtak a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvének érvényesülésével, valamint a jogorvoslathoz fűződő alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanújára engedtek következtetni, az ügyben a vizsgálatot 1999. december 14-én megindítottam. A vizsgálat megindításával egyidejűleg, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (2) bekezdése alapján felkértem Nyíregyháza MJ Város jegyzőjét, hogy a panasszal kapcsolatos álláspontjáról tájékoztasson, valamint az ügyben keletkezett dokumentumokat bocsássa rendelkezésemre.

Az érintett alkotmányos jogok
	Eljárásom során a következő alkotmányos jogok érvényesülését vizsgáltam az üggyel kapcsolatban:
1. A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
2. Az Alkotmány 57. § (5) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.

A ügy jogszabályi háttere és a vizsgálat megállapításai
	Az adóiroda vezetőjétől kapott tájékoztatás alapján az alábbiakat állapítottam meg: A panaszos 1993. június 25-én kelt bevallásában jelentette be hogy 1993. június 10-én megvásárolta a DLR-346 frsz.-ú, 1520 kg önsúlyú, FORD TRANZIT típusú katalizátorra ellátott gépjárművet. Bevallása alapján a panaszost a gépjárműadóról szóló 1991. évi LXXXII. törvény (a továbbiakban: Gjt.) alapján az önkormányzat 1993. július 1-től - a katalizátor miatti kedvezményt biztosításával egyidejűleg -  gépjárműadó fizetésére kötelezte. A nyilvántartás felülvizsgálata során, 1998-ban megállapították, hogy az eddig személygépjárműként adóztatott gépjármű, tehergépjármű, ezért a panaszost az adó rendezése céljából adategyeztetésre szólították fel. A panaszos 1999. január 4-én kelt bevallásában bejelentette, hogy az említett gépjármű diesel üzemű, 1520 kg önsúlyú, 1130 kg raksúlyú tehergépjármű. Bevallásában jelezte, hogy a gépjármű katalizátorral ellátott, de - és ezt panaszában ő is elismeri - a katalizátor beépítésének tényét hitelt érdemlően nem tudta igazolni.
	A Gjt.-t módosító 1997. évi CIX. törvény értelmében  a tehergépjármű esetében a kedvezmény abban az esetben illette volna meg a panaszost, ha a tehergépjármű légszennyezése az ENSZ-EGB.49.02/A, illetve az ENSZ-EGB.49.02/B előírásnak megfelel. Az európai normáknak megfelelő tehergépjármű utáni kedvezményt a panaszos csak a közlekedési hatóság által kiadott igazolás alapján veheti igénybe. E feltétel meglétére vonatkozó igazolást azonban a panaszos nem csatolt bevallásához. A Gjt.-t módosító 1998. évi LXIII. törvény értelmében a kedvezmények köre tovább bővült. Az előírásoknak megfelelő légszennyezési, illetve zajkibocsátási határértékeknek való megfelelőséget kizárólag a megyei, fővárosi közlekedési felügyelet által kibocsátott igazoló lap bizonyítja.
	Figyelemmel arra, hogy a panaszos a kedvezmények igénybevételére jogosító igazolásokat nem bocsátotta az adóhatóság rendelkezésére 1998-1999 években általa fizetendő gépjárműadó a kedvezmények figyelembe vétele nélkül került megállapításra.
	A visszamenőleg megállapított adó előírását követően az adóiroda megállapította, hogy az adót megállapító határozatba határozatszám-elírás, számítási hiba, valamint téves befizetési határidő megállapítás került Mindezek okán a tévesen meghozott 301398/1999.III. számú határozat visszavonása iránt intézkedtek és az 1999. április 13-án kelt 300398-3/1999.III. számú határozattal kötelezték a panaszost az adó megfizetésére. Adózó azonban már ezt megelőzőleg,  a később visszavont határozat kézhezvételét követően kérte az önkormányzatot, hogy a megállapított adót méltányosságból törölje. Kérelmének az adóiroda helyt adott és 3000398-4/1999.III számú határozatával a megállapított adóból 10.050 Ft-ot kivételes méltányosság címen törölt. A panaszos a fennmaradó adótartozást megfizette. A panaszos 1999. szeptember 19-én keltezett bevallásában bejelentette, hogy a tulajdonát képező tehergépjárművet 1999. szeptember 1-jén értékesített. Bejelentése alapján az adóhatóság a panaszos adófizetési kötelezettségét a 250995/993-00002. számú határozattal 1999. december 31-től megszüntette. 
	A rendelkezésemre álló dokumentumok alapján megállapítottam, hogy az ügyben nem sérült sem a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elve, sem a panaszos jogorvoslathoz fűződő alkotmányos emberi joga. Az adóirodához intézett méltányossági kérelmet az arra illetékes megvizsgálta, illetve megvizsgáltatta, elmaradt vagy megalapozatlan intézkedést nem észleltem az ügyben, ezért a Hivatalomnál folyó eljárást megszüntetem, a vizsgálatot lezárom.

Budapest, 2000. február 14.

Dr. Polt Péter