OBH 4112/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Tárgy: adósságkezelési támogatás meghiúsulása az önrész befizetés elmaradása miatt.

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert Ócsa Nagyközség Önkormányzata a megkötött szerződés ellenére nem részesítette adósságkezelési támogatásban.
	A szociális biztonság sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam, melynek során az önkormányzattól beszereztem a kérelemmel kapcsolatos iratokat, melynek alapján a következőket állapítottam meg:

A tényállás:
	A panaszos 1998. novemberében fordult adósságkezelési támogatásért az önkormányzathoz, az akkor felhalmozódott 176 959 forint összegű lakáshitel hátralék tartozásának megfizetéséhez segítséget kérve. Az önkormányzat a kérelmet támogatta, és vállalta, hogy az adósság 70 %-át átvállalja, ha a panaszos az önrészt jelentő 30 % -ot befizeti.
	Az OTP azonban jelezte az önkormányzatnak, hogy a panaszos az önrészt nem fizette meg, ezért az önkormányzat a szerződést felmondta. A panaszos szerint az önrész befizetését megkísérelte, de azt a OTP nem vette át, mondván, hogy nem hiszik, hogy a fennmaradó 70 %-ot az önkormányzat valóban megfizetné.

Alkalmazott jogszabályok:
•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

•	96/1998.(V.13.) Korm. r. a szociálisan hátrányos helyzetben lévők adósságterhének enyhítéséről és lakhatási körülményeinek javításáról
5. § (1) Az önkormányzat az adóssal kötött szerződés keretében adósságkezelési támogatást nyújthat, amelynek összege nem haladhatja meg az adósságkezelési támogatás körébe bevont, az adóst terhelő tartozások együttes összegének 70%-át (2) Az adósságkezelési támogatás nyújtható - az önkormányzat rendeletében foglaltak szerint - visszatérítendő vagy vissza nem térítendő támogatás formájában. (3) c./ Az adósságkezelési támogatás körébe vonható tartozás a legalább hathavi lakbérhátralék;
8. § (1) Az önkormányzat az adósságkezelési formák 5-7. § szerinti alkalmazása során kifizetett összeg 55%-át (...) igényelheti a központi költségvetéstől az abban megjelölt keretösszeg erejéig.
13. § (2) Az önkormányzat az 1998. szeptember 30. napjáig kihirdetett rendelet alapján az adóssal 1998. december 31. napjáig megkötött szerződésekre kifizetett összegek után igényelhet a központi költségvetéstől támogatást.
A támogatás a) hitelintézettel kötött lakáscélú kölcsönszerződésekből fennálló tartozás adósságkezelése esetén 2001. november 20. napjáig, b) egyéb adósságkezelés esetén 1999. november 20. napjáig igényelhető.

A vizsgálat megállapításai:
	Ócsa Nagyközség Önkormányzata a 96/1998. (V.13.) Kormányrendelet alapján megalkotta a 5/1998.(IX.30.) sz. rendeletét a szociálisan hátrányos helyzetben lévők adósságterhének enyhítéséről. Az önkormányzat képviselőtestülete a támogatást megszavazta, és 1998. december 28-án megkötötték a szerződést a panaszossal. Az OTP ceglédi fiókja 1999. március 31-én közölte azon adósok adatait, akik az önrészt nem fizették meg. Az önkormányzat a szerződést a 44/1999.(IV.28.) Ör. számú határozatával szerződésszegés címén felbontotta.
	A vizsgálatom megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat az eljárásban szociális alapellátást biztosító szervezetként szerepelt. Az önkormányzat a kormányrendelet alapján ugyan nem volt köteles rendeletet alkotni, de élt a lehetőséggel, és a rendelete alapján a település lakóit adósságkezelési támogatásban részesítette.
	Az önkormányzat testülete a kérelem elfogadásával lehetőséget biztosított a panaszos számára, hogy az 1998-ban megállapított adósságának 70 %-át kamatmentesen, részletekben fizethesse meg, ha a 30 % megfizetését igazolja.
	A vizsgált esetben a szerződés teljesítését csak az akadályozta, hogy az adós a vállalását nem tudta határidőben teljesíteni. A panaszos kifogását nem tartom elfogadhatónak, hiszen az adósság rendezése leginkább az OTP érdeke volt, és a település adósságkezelésben részesült lakói közül senki más nem jelzett hasonló panaszt. A kifogást azért sem tartom helytállónak, mert az adós 1999. március 31-ig az önrészt akár az önkormányzatnál, akár postai befizetőlapon is rendezhette volna.
	Tekintettel arra, hogy az önkormányzat eljárásának vizsgálata során magasabb rendű jogszabállyal ellentétes szabályozást, illetve a szociális biztonság sérelmével járó intézkedést nem tapasztaltam, ezért az eljárásomat alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság megállapítása nélkül megszüntettem.

Budapest, 2001. március 1.

Gönczöl Katalin