OBH 4092/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása
	A hajléktalan panaszos beadványában sérelmezte a Fővárosi Szociális Központ és Intézményei (a továbbiakban: FSZKI) Krízis Osztályán tapasztalható bánásmódot, az ellátást és az elhelyezés körülményeit. A vizsgálatra az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdése alapján felkértem az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatot (a továbbiakban: ÁNTSZ), mint a működést engedélyező hatóságot és tájékoztatást kértem az FSZKI vezetőjétől is. Ezek után munkatársaim a hajléktalanok egészségügyi ellátást érintő átfogó vizsgálat keretében (OBH 831/1999., OBH 832/1999., és OBH 3604/2000.) helyszíni vizsgálatot folytattak az érintett intézményben.

Alkalmazott jogszabályok
•	1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
18. § (3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel

•	1991. évi XI. törvény az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról
6. § (1) A Szolgálat egészségügyi igazgatási és koordinációs feladatai körében
b) felügyeli az egészségügyi intézmények működésére vonatkozó szabályok érvényesülését, és szakmai felügyeletet gyakorol az egészségügyi szolgáltatók és a lakossági gyógyszerellátást nyújtók tevékenysége felett;
e) engedélyezi - ha jogszabály másként nem rendelkezik - az egészségügyi szolgáltató tevékenységének végzését, ellenőrzi a tevékenységet és nyilvántartja az engedélyeket;
11. § (1) A Szolgálat az ellenőrzés során megállapított tényállás alapján a hiányosságok, szabályszegések jellegét és súlyát mérlegelve megteszi a szükséges intézkedéseket és ellenőrzi azok végrehajtását.

•	1997. évi CLIV. törvény az egészségügyről
10. § (4) A beteg személyes szabadsága - ellátása során - fizikai, kémiai, biológiai vagy pszichikai módszerekkel vagy eljárásokkal kizárólag sürgős szükség esetén, illetőleg a beteg vagy mások élete, testi épsége és egészsége védelmében korlátozható. A beteg korlátozása nem lehet büntető jellegű, és csak addig tarthat, ameddig az elrendelés oka fennáll.

Érintett alkotmányos jogok
•	Alkotmány 58. § (1) "Mindenkit, aki törvényesen tartózkodik Magyarország területén - törvényben meghatározott esetek kivételével - megillet a szabad mozgás és a tartózkodási hely szabad megválasztásának joga, beleértve a lakóhely vagy az ország elhagyásához való jogot is."
•	Alkotmány 70/D. § (1) "A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez."

 A vizsgálat megállapításai
A Fővárosi Szociális Központ és Intézményei egészségügyi részlegén belül fekvőbetegellátás 1996 óta működik, egy 50 ágyas rehabilitációs és egy 23 ágyas krónikus ápoló osztályon. Az egészségügyi osztályokon a munkát 3 teljes és egy félállású orvos, 9 szakápoló, és 2 szociális munkás látja el. Az ÁNTSZ a tárgyi feltételek hiánya miatt ideiglenes működési engedélyt adott a fekvőbetegellátásra, mert a fenntartó önkormányzat az egy ágyhoz szükséges m2-t nem tudta biztosítani. A működési engedély szerint az osztályoknak az egészségügyi szolgáltatást nyújtó egyes intézmények szakmai minimumfeltételeiről szóló 21/1998. (VI. 3.) NM rendeletben meghatározott építészeti minimumfeltételeket 2005. szeptember 30-ig, a tárgyi, személyi, szakmai és a gép-műszer minimumfeltételeket 2001. szeptember 30-ig kell biztosítani. Az ÁNTSZ szakembereinek véleménye szerint a működési engedély ideiglenességéhez vezető a hiányosságok az egészségügyi ellátást nehezítették, de nem gátolták, ami nem kis mértékben a személyzet munkájának volt köszönhető.
	A fekvőbeteg részlegen  1998-ban 492, 1999-ben 442, 2000 első felében pedig 216 beteget ápoltak. A betegek egyharmada visszatérő volt. Az ágykihasználtság 90% és 96% közötti, az átlagos ápolási idő 1998-ban 52, 1999-ben pedig 54 nap volt. A felvétel napján 1998-ban 8, 1999-ben pedig csak 2 beteget bocsátottak el. Az osztály betegforgalmi adatai azt jelzik, hogy erre az ellátási formára igen nagy szükség van. Az OBH 3604/2000. számú jelentés szerint: "Az osztályokra a betegeket általában kórházi ellátás után, vagy szakorvosi rendelőintézetből veszik fel. Sok beteget a mentőszolgálat szállít ide a kórházból, vagy az utcáról. Mivel az FSZKI-ben csak 8-16 óra között dolgozik orvos, ezért az éjszakai érkező betegek átvétele sokszor nehézségekkel jár. Előfordul, hogy a mentő úgy akarja náluk hagyni az esetleg kórházi ellátást igénylő beteget, hogy az ápolásra szorulót nem látta orvos. Emiatt megállapodtak a mentőszolgálattal, hogy csak akkor tehetik ki a szállón a beteget, ha őt orvos már megvizsgálta. A felvételkor 6 hónapnál nem régebben végzett tüdőszűrésről, és tetvetlenítésről kérnek igazolást."
	Munkatársaim a 2000 folyamán végzett helyszíni vizsgálat során a már említett átfogó vizsgálatban az alábbiakat állapították meg: "A vizsgálat idején folyamatban volt az egészségügyi részleg felújítása, melynek befejezését novemberre tervezték. A krónikus ápoló részleg számára kórház régi termeit újították fel, ezen kívül új vizesblokkokat alakítottak ki. A rehabilitációs részlegre kerülő betegek az újjáépítés után 22 egyszemélyes, 4 m2-es helyiségbe kerülnek. Az ilyen módon történő kialakítást az épület adottságai határozták meg. A felújítás után az ágyak száma csökkenni fog, csupán 62 beteg elhelyezéséről tudnak majd gondoskodni. A felújítás idejére átmenetileg a volt éjjeli menedékhely helyiségeiben, az alagsorban és a félemeleten kapott helyet a még 73 ággyal működő egészségügyi részleg. A betegek egy részét a helyhiány miatt emeletes ágyakon kellett elhelyezni egy olyan teremben, melyet csak egy 1 méter magas átjárón keresztül lehetett megközelíteni." Az ÁNTSZ szakemberei vizsgálatuk során több alapvető közegészségügyi feltétel hiányosságát is megállapították. A kórtermekben nagy volt a zsúfoltság, az emeletes ágyak pedig ápolási szempontból nem megengedettek. A 73 ágyas ápolási intézményben csupán 6 WC és 6 zuhany állt az ápoltak rendelkezésére. A falakon a vakolat szennyezett volt és több helyen hullott, a vizesblokkok burkolata hiányos volt. A helyszíni vizsgálatot végző szakemberek véleménye szerint az eszközök, műszerek sterilizálás előtti előkészítése nem történt szabályszerűen, a steril utótárolás és az intézményen belüli szállítás nem volt megfelelő. Az ÁNTSZ vizsgálata során lefolytatott interjúk szerint a betegek a körülmények ellenére elégedettek voltak ellátásukkal, gondozásukkal. A felmerülő panaszok esetén a vizitelő orvoshoz, vagy az intézet vezetéséhez fordulhattak.
	A feltárt közegészségügyi hiányosságok az ott gondozott betegek legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogával összefüggésben okoztak visszásságot. A vizsgálat befejezése után azonban véget ért az FSZKI felújítása, és ez jelentős javulást eredményezett az Egészségügyi Szolgálat körülményeiben is. Az épületrészt bővítették, új kórtermeket, új fürdőket, fertőtlenítő helyiségeket, kezelőket és orvosi szobát alakítottak ki. A felújításra és a működési engedélyre tekintettel kérték az OEP-től a finanszírozási szerződés módosítása során a rehabilitációs tevékenységnek megfelelő 1,4-es szorzószám alkalmazását. Ezekre a körülményekre tekintettel  ajánlást nem teszek.
	Problémaként merült fel a felújítás ideje alatt a Krízis Osztály betegek mozgását korlátozó belső rendje. Az ÁNTSZ tájékoztatása szerint az osztályon lábadozó betegek eltávozása korlátozottan volt lehetséges, az ajtókat napközben zárva tartották. A betegek napközben fél óránként hagyhatták el az osztályt, 16 óra után pedig csak egy alkalommal nyitották ki az ajtókat. Hétvégén csak öt alkalommal lehetett ki-, illetve visszamenni az osztályra. Az FSZKI igazgatójától kapott tájékoztatás szerint a fekvőbeteg ellátó egységgel azonos bejáratot (a gazdasági bejáratot) használó éjjeli menedékhely minden nap 18 órától másnap reggel 8 óráig, a háziorvosi rendelő pedig hétköznap reggel 8 órától délután 16 óráig van nyitva. Ezekben az időszakokban tehát szabadon lehetett közlekedni. A fennmaradó időben ennél a kapunál folyamatos portaszolgálatot az FSZKI gazdasági okokból nem tudott működtetni, enélkül pedig biztonsági okokból - különösen az önmaguk megvédésére képtelen betegekre tekintettel - nem tarthatták nyitva ezt a bejáratot. Ezért alakították ki a panaszos által kifogásolt nyitási-zárási rendet. Az épület főbejárata, ahol folyamatos portaszolgálat működik, mindvégig használható volt, a fent említett gazdasági bejáratot alternatív megoldásként használhatták a lakók és a betegek. Arra tekintettel, hogy a főbejáraton keresztül mindvégig biztosított volt a szabad közlekedés, alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem állapítok meg. 

2001. augusztus 23.

Lenkovics Barnabás