OBH 4073/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy: helyi támogatás elutasítása.

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert Szeged Megyei Jogú Város Önkormányzata az első lakástulajdon megszerzéséhez igényelt támogatást az építendő ingatlan költségeinek összeghatárára tekintettel elutasította.
	A jogbiztonság sérelme lehetőségének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam, melynek során kikértem az önkormányzat álláspontját, és a következőket állapítottam meg:

A tényállás:
	A panaszos és férje családi ház építéséhez az önkormányzattól kétféle támogatást is igényelt. Helyi támogatási, valamint első lakásszerző fiatal házasoknak nyújtható támogatás iránti kérelemmel fordult az önkormányzathoz. A kérelemben becsatolt iratok szerint az építés költségvetési terve 4,5 millió forintról szólt.
	Az önkormányzat Szociális, Családvédelmi és Egészségügyi Bizottsága az első lakásszerző fiatal házasokat megillető támogatási kérelmet elutasította, mert az első lakásszerző fiatal házasok támogatásáról szóló 13/1991.(V.15.)Kgy. számú rendelet szerint az önkormányzat csak akkor nyújt támogatást, ha a tervezett építési költség nem haladja meg a 2,5 millió forintot. A helyi támogatási kérelmet pedig azért utasította el, mert a kérelem nem tartalmazta az igénylő tulajdonában lévő személygépkocsi értékbecslését. A bizottság az igénylőt tájékoztatta a jogorvoslat lehetőségéről, és a panaszos mindkét határozattal szemben fellebbezést nyújtott be.
	A bizottság a helyi támogatási kérelmet elutasító határozat elleni fellebbezést felülvizsgálta, és saját hatáskörben a támogatás megadásáról döntött. A fiatal házasok támogatásának elutasításáról hozott döntését a bizottság fenntartotta, és annak alapján a panaszosok kérelmét a közgyűlés is elutasította. A panaszos súlyosan méltánytalannak tekintette, hogy azért nem kaptak támogatást, mert a kérelmükben a valós adatokat közölték.

Alkalmazott jogszabályok:
•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bek. szerint: Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
•	A lakáscélú támogatásokról szóló 106/1988. (XII. 26.) MT rendelet 10. § (1): A helyi önkormányzatok kamatmentes kölcsönt, illetőleg részben vagy egészben vissza nem térítendő támogatást nyújthatnak a rászoruló családok részére a lakótelek, az új vagy használt lakás megszerzéséhez, a lakás bővítéséhez, felújításához, fenntartásához, a lakáscélú kölcsön törlesztő részleteinek, lakás bérleti díjának megfizetéséhez, vagy más, a lakással kapcsolatos költség viseléséhez. 
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott célokra nyújtható helyi támogatás odaítélésének feltételeit - az építés, a szervezés és a megszerzés módjától függetlenül, kizárólag a rászorultságra tekintettel - a helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg.
•	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 11. § -a szerint: (1) A képviselő-testület önkormányzati hatósági ügyben hozott határozata ellen fellebbezésnek nincs helye. (3) A képviselő-testület határozatának a felülvizsgálatát jogszabálysértésre hivatkozással a bíróságtól lehet kérni a határozat közlésétől számított harminc napon belül. A pert az önkormányzat ellen kell indítani.
•	A Szeged Megyei Jogú Város Közgyűlésének 13/1991.(V.15.) Kgy. számú rendelete az első lakásszerző, fiatal házasok támogatásáról
1. § (4) Támogatás akkor adható, ha az építés, vásárlás Szeged közigazgatási határain belül történik, s az így szerzett ingatlan forgalmi értéke (építési költsége) a 2,5 millió Ft-ot nem haladja meg.
2. § Az első lakáshoz jutó fiatal házasok önkormányzati támogatásának összege egységesen 150.000. Ft.

A vizsgálat megállapításai:
	A vizsgálatom megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat a költségvetését a törvényes kertek között szabadon határozza meg, és a szociális célú kiadásait a település gazdasági helyzetétől függően rendeletben szabályozza. A vizsgálat folytatása mellett azért döntöttem, mert felmerült annak a lehetősége, hogy az önkormányzat a rendeletét magasabb szintű jogszabállyal ellentétesen alkalmazta.
	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. tv. 8. § (1) bekezdése szerint az önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében - többek között - a lakásgazdálkodás. Az önkormányzat közszolgáltatás keretében hozott döntése az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján kizárólag törvényességi, és alkotmányossági okból vizsgálható felül. A gazdálkodás körében hozott döntését célszerűségi szempontból felülbírálni egyetlen szervezetnek sincs törvényben biztosított joga.
	A vizsgálat megállapította, hogy az önkormányzat a rendeletét törvény, és Mt. rendelet  felhatalmazása alapján alkotta meg, és az a jogszabályokkal nem ellentétes. Az önkormányzat bizottsága és képviselőtestülete az egyedi ügyben hozott határozatokat a saját rendeletének előírásait betartva hozta meg. Annak ténye, hogy a támogatás kifizetésének feltételeként meghatározott értékhatárt az ingatlanárak, és az építési költségek lényegesen meghaladták, a rendeletet nem teszi jogellenessé. A csak célszerűtlen szabályozás nem minősül jogellenesnek.  
	Az önkormányzat a 13/1991. (V. 15).Kgy. számú rendeletében átvette a 106/1988. (XII. 26.) MT rendelet 3/A. §-ának a fiatal házasok első lakáshoz jutásának támogatásáról szóló előírásait. A 109/1990. (XII. 20.) Korm. rendelet a hivatkozott 3/A. § -t 1991. január 1. napjával hatályon kívül helyezte, és a fiatal házasok első lakáshoz jutásának támogatását az önkormányzatokra bízta, és ahhoz költségvetési támogatást biztosított számukra.
	A lakáscélú támogatásokról szóló 106/1988. (XII.26.)MT r. értelmében az önkormányzatok "helyi támogatást" nyújthatnak a rászoruló családok részére a lakáshelyzetük rendezéséhez.
	Az önkormányzat jegyzője tájékoztatott, hogy a panaszos lakásépítését az önkormányzat a 13/1991. (V. 15).Kgy. számú rendelete alapján ugyan nem támogatta, de az "helyi támogatásokról" szóló 1/1994. (II.3.)Kgy. sz. rendelet alapján 50.000 Ft. vissza nem térítendő támogatást és 200.000 Ft kamatmentes kölcsönt nyújtott a számukra. A panaszos a kérelmét elutasító határozat kézhezvételét követően a jogorvoslati jogosultságra történő felhívás ellenére keresetet nem nyújtott be, így a határozat jogerőre emelkedett.

A vizsgálat alapján megállapítottam, hogy a lakásépítési, és vásárlási támogatás igénylése nem alkotmányban biztosított alanyi jog, és annak megadása az önkormányzatnak nem törvényi kötelezettsége. A támogatást a nemzetgazdaság teherbíró képességének függvényében az állami költségvetés nyújtja a települési önkormányzatok közreműködésével. A jogosultság feltételeit jogszabályok, önkormányzati rendeletek határozzák meg, azoktól az egyedi ügyben a rendeletet alkotó önkormányzat sem térhet el.
	Megállapítottam, hogy a panaszos kérelmének benyújtásakor az önkormányzat rendelete a piaci viszonyok, és a pénzügyminisztérium által a lakásépítés átlagköltségeiről kiadott közlemény szerint nem a lakásépítés költségeinek valós feltételeit határozta meg. Az önkormányzat azonban a rendelet célszerűtlenségét felismerte, a támogatás feltételeit meghatározó rendeleti szakaszokat a panaszban foglalt kérelem jogerős elbírálását és a vizsgálatom megindítását követően 2000. májusában módosította és az új feltételeket már a piaci viszonyok figyelembevételével határozta meg.
	Az önkormányzat eljárása az egyedi ügyben nem okozott jogbizonytalanságot annak ellenére, hogy a támogatás visszamenőleg nem igényelhető, mert a kérelmezők az igényük benyújtásakor a rendeletben meghatározott feltételeket ismerhették.
	Az önkormányzat a panaszos kérelmének elbírálásakor sem anyagi jogi, sem eljárási szabályt nem sértett, diszkriminációt nem alkalmazott, ezért a vizsgálatomat alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság hiányában megszüntettem.

Budapest, 2001. április 17.

Gönczöl Katalin