OBH 4046/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László                                                                                                    
dr. Déry Kinga

Az eljárás megindítása:
	Az ismeretlen panaszos a Győri Rendőrkapitányság fogdájában uralkodó állapotok miatt fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. A panaszos sérelmezte, hogy a fogdában nem különítik el a súlyos bűncselekményekkel gyanúsítottakat azoktól, akiket véleménye szerint ártatlanul tartanak fogva. A zárkák nem szellőztethetők, a nyári hőségben is csak néhány centiméterre nyithatók ki az ablakok.
	Az ügyben az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdése alapján helyszíni vizsgálatot rendeltem el.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )
Legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog (Alk. 70/D. (1) bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
19/1995. (XII. 13.) BM rendelet a rendőrségi fogdák rendjéről
3. § (1) A fogvatartott jogosult a 14. §-ban meghatározott feltételeknek megfelelő elhelyezésre, a folyamatos melegvíz-ellátásra, naponta zuhanyozásra, havonta egy alkalommal saját költségén a fogvatartásért felelős által biztosított fodrász igénybevételére, naponta legalább egy óra időtartamban – ellenőrzés mellett – a szabad levegőn való tartózkodásra.
14. § (1) A fogda a fogvatartottak elhelyezésére, biztonságos őrzésére szolgáló, huzamos emberi tartózkodásra alkalmas épület vagy épületrész. A zárkákban fogvatartottanként legalább 10 m3 légteret és lehetőleg 4 m2 mozgásteret kell biztosítani.
(2) A fogda egyes helyiségeinek hőmérsékletét, megvilágítási értékeit az Országos Építésügyi Szabályzat és a hatósági előírások határozzák meg. A megvilágítási értékeket elsősorban természetes fény útján kell biztosítani.
(3) A fogda szünetmentes áramellátását biztosítani kell.
(4) Természetes szellőzést kell biztosítani a fogvatartott befogadására és a fogdaszemélyzet elhelyezésére szolgáló helyiségekben, a zárkákban, az orvosi szobában, a látogatók fogadására szolgáló helyiségekben, a többcélú helyiségekben, az élelmezési ellátó helyiségekben.
(5) Természetes szellőzés hiányában mesterséges szellőztetést kell biztosítani a fogda egyéb helyiségeiben.
18. § (1) A fogvatartás során el kell különíteni:
a) a férfiakat a nőktől,
b) az előzetesen letartóztatottakat az elítéltektől,
c) a nyomozó szerv vezetőjének döntése szerint az ugyanabban a büntetőeljárásban szereplő gyanúsítottakat egymástól,
d) az egészségeseket a betegektől,
e) a fiatalkorúakat a felnőtt korúaktól,
f) a közbiztonsági őrizetben levőket más fogvatartottaktól,
g) az idegenrendészeti őrizetben lévő külföldit a bűncselekmény miatt fogvatartottaktól,
h) lehetőség szerint a büntetett előéletűeket a büntetlen előéletűektől.
(2) A zárkában csak a befogadóképességnek megfelelő számú fogvatartottat szabad elhelyezni. Ha nincs elég férőhely, vagy nincs lehetőség a kötelező elkülönítésre, a fogvatartottat más rendőrségi fogdába kell átszállítani.
20. § Fogdai rendkívüli esemény a fogvatartást érintő természeti katasztrófa, továbbá minden olyan esemény, tevékenység vagy mulasztás, amely a fogvatartott, a fogdaőrség, az ellenőrző életét, testi épségét, egészségét, a fogda rendjét, az őrzésbiztonságot sérti vagy súlyosan veszélyezteti, így különösen:
f) a fogvatartott öngyilkossági kísérlete vagy szándékos egészségkárosítása,
21. § (1) A fogdai rendkívüli eseményt a fogvatartásért felelős köteles kivizsgáltatni, és haladéktalanul jelenteni a büntetés-végrehajtási felügyeleti ügyésznek.
(2) A rendkívüli fogdai esemény vizsgálatát az eltűnt személyek felkutatásának és a rendkívüli halálesetek kivizsgálásának rendjéről szóló 23/1994. (X. 26.) BM rendelet szerint kell lefolytatni, ha a fogvatartott halála rendkívüli halálesetnek minősülő módon következik be.

A vizsgálat megállapításai:
	A fogda helyszíni ellenőrzése során, 1999. december 9-én, a következőket állapítottam meg:
	A Győri Rendőrkapitányság fogdája a megyei rendőr-főkapitányság korszerű - bár a folyamatos karbantartás hiánya miatt leromlóban lévő - épületében van elhelyezve. 
	Az ellenőrzés kiterjedt az 1, 2, 5, 8, 9, 10. számú zárkákra, a fürdőre, a raktár, az ételtároló, az orvosi szoba, a sétálók, az előállítók és a fogdaőrök öltözőjének állapotára, felszereltségére. Négyszemközti kikérdezéssel tájékozódtunk a személyi állomány (négy szolgálatban lévő fogdaőr és a rendőrorvos) és a fogvatartottak esetleges panaszairól. 

	A Fogda és Kísérőőri Alosztály vizsgálatunk idején 18 rendőrből állt, melyből három gépkocsivezető, három tartósan vezényelt személy volt. Az állomány kis létszáma miatt a fogvatartottak szállítása gondot okoz. A fogdaszolgálati szabályzat szerint az épületen kívüli kíséréshez a kísért fogvatartottak számánál egy fővel több rendőr szükséges, ezért már két személy egyidejű szállítása is nehezen oldható meg.
	A fogdaőrök szolgálatukat 12-24 és 12-48 órás váltásokban látják el, ami havonta 14-15 szolgálatot jelent. Az esetenkénti túlszolgálatot szabadidővel ellentételezik. A fogdában csak férfiak teljesítenek szolgálatot, ami a nők befogadásánál és a motozásoknál szükségessé teszi, hogy erre a célra a főkapitányság alkalmazásában álló, de más beosztású nődolgozókat vegyék - külön térítés ellenében - igénybe. A fogda személyzetének a szolgálattal vagy a munkakörülményekkel összefüggő panasza nem volt.
	A fogda befogadóképessége 57 személy (15 zárka, melynek elosztása: 9 háromszemélyes és 6 ötszemélyes; ezek közül egy három- és egy ötszemélyes zárkát biztosítanak az idegenrendészeti őrizetben lévőknek). A vizsgálat idején a zárkákban 45 fogvatartott volt elhelyezve. Az idegenrendészeti őrizetben lévők és az egyéb fogvatartottak elkülönítését a fogdában meg tudják oldani, ugyanígy a fiatalkorúak és a felnőtt korúak elkülönítését is. Arra azonban a fogdaparancsnok tájékoztatása szerint nincs lehetőségük - és jogszabály sem írja elő -, hogy a panaszbeadványban sérelmezett helyzetet megszüntessék és az előzetes letartóztatásban lévőket a bűncselekmények súlyának megfelelő kategóriák szerint elkülönítsék. 
	A zárkák vizsgálata során a következőket állapítottuk meg. A zárkákban 3, illetve 5 fekvőhely van. A 3 fős zárkák alapterülete 16,75 m2, az 5 fős zárkáké 26,55 m2. Az alapterület nagysága a hatályos jogszabálynak megfelelő. A zárkákban mosdókagyló és ajtóval ellátott WC van. A zárkák többségében a mellékhelyiségen lévő ajtókat a fogvatartottak megrongálták, a rendőrség pedig  anyagi eszközök hiányában nem tudja azokat kijavíttatni, pótolni. A zárkákat a fogvatartottak takarítják. A mellékhelyiségek piszkosak, az alapvető higiénés körülményeket sem elégítik ki. Az ágyakon található matracok elhasználódtak. Heti egy alkalommal van ágyneműcsere, a lepedőket helyenként a WC ajtók pótlására használják a fogvatartottak. A személyes tárgyak tárolására a zárkákban nincsenek megfelelő szekrények vagy polcok. A zárkákat neonfénnyel világítják meg. A fogdában szünetmentes az  áramszolgáltatás. A szellőztetés belülről nyitható bukóablakokkal van megoldva, de a nyitószerkezet és a rácsok miatt az ablakokat csak meghatározott mértékben lehet kinyitni. A korlátozott szellőztetési lehetőség miatt nyáron nagy a hőség. Télen - így a vizsgálat időpontjában is - a fogvatartottak a hidegre panaszkodnak, ezért naponta csak egyszer szellőztetnek, amikor nem tartózkodnak a zárkájukban. A fogvatartottak egészségügyi ellátását rendőrorvos biztosítja, aki naponta tart rendelést.
	A zárkák ablakain belül elhelyezett rácsokat derékszögű tartók rögzítik a falakhoz. Ez az építési megoldás, a vállmagasságban lévő nyitószerkezettel együtt lehetőséget biztosít esetleges önakasztás elkövetésére. A fogdaőrök - mivel folyamatosan nem tudják felügyelni a zárkákban elhelyezett fogvatartottak magatartását - az önakasztást csak a zárkatársak segítség kérése, időben történő jelzése esetén tudják megakadályozni. Esetleges felelősségük a befejezett öngyilkosság esetén sem állapítható meg. 
	A fogda biztonsági rendszerét a folyosókon elhelyezett 13 kamera jelenti. A riasztott szektor az őrparancsnoki helyiségben elhelyezett monitorokon megjelenik, így azt az őrparancsnok közvetlenül észleli. A zárkák időközönkénti ellenőrzését a személyzet végzi, az ajtókon lévő betekintő nyílásokon keresztül.  
	A fogdában két befogadóhelyiség van (egy helyiség a nőknek, egy a férfiaknak), amelyeket jelenleg előállítónak is használnak. Az új előállítóhelyiséget most alakítják ki. A használatban lévő helyiségek elhanyagolt állapotúak. Az ablakok rácsai, elhelyezésük és magasságuk miatt itt sem alkalmasak az esetleges öngyilkossági kísérletek kizárására. 
	A fogvatartottak értékletéteinek kezelése a szúrópróbaszerűen megvizsgált iratok alapján szabályszerű volt.
	A fogvatartottak a főkapitányság konyháján, a személyi állomány részére főzött egyik menüt kapják. Munkaszüneti napokon a fogdán kívülről rendelnek és hoznak ételt. A fogvatartottak speciális étkezési igényeinek (vallási előírások, diéta) megfelelően a konyhán leadott lista alapján állítják össze az esetleges egyéni étrendet. A rendőr-főkapitányság mindent megtesz az étkeztetés változatossága és a megfelelő tápérték biztosítása érdekében.
	A fogvatartottak levelezésüket az előadókon keresztül akadálymentesen bonyolíthatják. Heti két alkalommal 3-3 kg-os csomagot küldhetnek a hozzátartozók, a látogatások engedélyezett gyakorisága - a jogszabályoknak megfelelően - havi két alkalom. A látogatók fogadása az ügyvédi beszélő helyiségben történik.
	A fogdában folyamatos melegvíz-szolgáltatás van, mindenkinek lehetősége van a napi egyszeri zuhanyozásra (naponta délután 1/2 3 és 5 óra között). A borotválkozáshoz szükséges eszközöket a fogvatartottaknak minden reggel a fogdai személyzet adja ki. A fürdőhelyiségek koszosak, elhasználtak, higiéniai szempontból nem megfelelőek. A csaptelepek egy része hiányzik, sok a testi sérülés okozására alkalmas felület. A fogvatartottak naponta egy alkalommal - télen a sétálóudvaron, nyáron az udvaron - szabad levegőn tartózkodhatnak.
	A fogdában a befogadáskor írásos tájékoztatóban ismertetik a fogvatartottak kötelességeit és jogait. A napirend 8 nyelven is (román, arab, orosz, francia, angol, német, kínai, szerb) megtalálható a fogda őrparancsnoki helyiségében, a fogvatartottak részére látható helyen kifüggesztve azonban nincs. Az Országos Rendőrfőkapitány által a Rendőrség Fogdaszolgálati Szabályzatáról kiadott 19/1996. sz. utasítás 6. sz. melléklete szerint a mindenkori fogvatartott anyanyelvén vagy az általa értett más nyelven készített napirendet minden zárkában el kell helyezni. A fogdában nem található olyan tájékoztató vagy címjegyzék, amelyből a hazai jogszabályok alapján az emberi, állampolgári jogok védelmére feljogosított magyar vagy nemzetközi szervezetek címei, elérhetőségük megállapítható lett volna. A fogdaparancsnok az állampolgári jogok országgyűlési biztosának címével sem rendelkezett. Adatok hiányában kétséges a fogvatartottakat is megillető emberi és állampolgári jogok érvényesíthetősége, illetve ehhez a fogdaszemélyzet sem tud segítséget nyújtani.
	A vizsgálat megállapította, hogy a fogda személyzete a jogszabályok szerint látja el feladatát. A fogdaszemélyzet jelenléte nélkül meghallgatott fogvatartottak nyilatkozatai szerint a rendőrök segítőkészek, kérelmeiket lehetőség szerint teljesítik, panaszaikat orvosolják. A beadványozó a meghallgatások során nem fedte fel a kilétét. 
	A fogda általános állapota megegyezik a hasonló rendeltetésű rendőrségi létesítmények átlagos színvonalával. Az elhasználódott berendezési tárgyak pótlása, kijavítása és a tisztasági festés fokozatos végrehajtása érdekében az alosztályvezető 1998. novemberében szolgálati jegyet küldött a főkapitányság Műszaki és Ellátó Osztály vezetőjének, azonban a látottak alapján érdemi karbantartásra, felújításra nem került sor. A Rendőrség Fogdaszolgálati Szabályzatáról kiadott 19/1996. sz. utasítás 51. pontja szerint tisztasági festést szükség szerint, de legalább évente kell végezni.
	1. Megállapítottam, hogy a fogvatartottak biztonságos elhelyezéséhez fűződő alapvető követelményeket sérti, hogy az előállítókban, a fürdőhelyiségben és a zárkákban a rácsok, ablaknyitó berendezések és a fűtőtestek egy részének elhelyezése közvetlen lehetőséget nyújt önakasztás végrehajtására, ami az Alkotmány 54. § (1) bekezdésében biztosított élethez való joggal összefüggésben alkotmányos visszásság közvetlen veszélyét okozza. 	
	2. Az alapvető higiénés követelmények biztosításának hiánya, a tisztasági festés (meszelés) elmaradása sérti a fogvatartottaknak az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében biztosított jogát a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
	3. Megállapítottam továbbá, hogy a rendőr-főkapitányság azzal, hogy a Fogdaszolgálati Szabályzat rendelkezése ellenére elmulasztotta a napirendet a zárkákban kifüggeszteni, az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott  jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben okozott alkotmányos visszásságot.

	Ajánlások:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom az országos rendőrfőkapitánynak, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket a megállapított visszásságok orvoslására, ennek során fordítson különös figyelmet a fogdában elkövethető öngyilkosságok lehetőségének csökkentésére.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom a Győr-Moson-Sopron megyei rendőrfőkapitánynak, hogy az alárendeltségébe tartozó fogdákban a Fogdaszolgálati Szabályzat rendelkezéseinek megfelelően intézkedjék a napirend kifüggesztéséről. Gondoskodjon arról, hogy a hazai jogszabályok alapján az emberi, állampolgári jogok védelmére feljogosított magyar vagy nemzetközi szervezetek jegyzéke, címeik és telefonszámaik a fogvatartottak számára elérhetők legyenek.
	Ajánlásaimmal kapcsolatos állásfoglalásaikról, intézkedéseikről az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény hivatkozott rendelkezése alapján adjanak tájékoztatást.

Budapest, 2000. február 7.

Gönczöl Katalin