OBH 4036/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása 

Panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy az öcsödi jegyző nem intézkedik szomszédja méhtartásával kapcsolatos panaszára.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 16 §. (1) bekezdé se alapján vizsgálatot tartottam, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos joggal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.

Alkalmazott jogszabályok

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
    
13. § (1) bekezdés  A Magyar Köztársaság  biztosítja  a tulajdonhoz való jogot
57. § (5) bekezdés  A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja. 
2. § (1) bekezdés A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

A polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (továbbiakban Ptk.)

191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(2)
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
 (4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.

A polgári törvénykönyv végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. tvr (továbbiakban Ptké.) 
26. § (1) A birtokvita eldöntésére a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző (a továbbiakban: jegyző) illetékes.
(2) A jegyzőnek a birtoklás kérdésében hozott határozatát annak meghozatalától számított legkésőbb három napon belül végre kell hajtani akkor is, ha az érdekelt fél keresetet indított. A határozat végrehajtásáról a jegyző gondoskodik.
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV törvény (továbbiakban Áe.)
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

A méhészetről szóló 15/1969. (XI.6.) MÉM rendelet
1. §. A méhészkedést - a vonatkozó külön (állat-egészségügyi, növényvédelmi stb.) jogszabályok megtartásával - erre alkalmas területen mindenki szabadon gyakorolhatja. Háztömbök területén méhészetet létesíteni és fenntartani nem szabad.

Megállapított tényállás:

A panaszos 1999. márciusában bejelentette az öcsödi jegyzőnek, hogy szomszédja több mint 40 méhkaptárt tart és kertjében tartózkodása alatt az előző évben a szomszédos ingatlanról a méhek mágtámadták. A szomszéd emiatt a kaptárakat máshol helyezte el. Ennek következtében orvost kellett hívni, majd mentőt. Amikor ismételtem bement ingatlanára kertzi munákat végezni, azt tapasztalta, hogy a méhkaptárokkat visszatelepítette az eredeti helyére. A panaszos kérte, hogy a jegyző kötelezze szomszédját arra, hogy a méhkaptárokat máshol helyezze el. 

A vizsgálat megállapításai:

Eljárásom során a jegyzőtől megkértem az ügyre vonatkozó iratokat.

A jegyző az iratok megküldése mellett arról tájékoztatott, hogy méhészettel kapcsolatos önkormányzati rendelet nem készült. A rendelkezésre álló iratok szerint a jegyző írásban arról tájékoztatta a panaszost, hogy  helyszíni szemle alapján megállapította, a méhkaptárok elhelyezése szabályos,  a panaszos ingatlanához legközelebbi kaptár is 7 m távolságra van, a röpnyilás nem az ingatlara néz. Tájékoztatta továbbá a panaszost, a szomszédja ígéretet tett arra vonatkozóan, hogy a méheket  április végétől szeptember végéig a község külterületén fogja tartani. Az Áe. 42. §-a értelmében "(1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az   eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz."
A jegyző elmulasztotta a döntését határozatba foglalni. Ezzel az eljárással az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében biztosított a  tulajdonhoz, valamint az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított a jogorvoslathoz fűződő alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásság keletkezett és ezáltal sérült az Alkotmány 2. §. (12) bekezdésében deklarált jogállamiságból eredő  jogbiztonság követelménye is. A határozat meghozatalának elmulasztásával a jegyző bizonytalanságban tartja mind a panaszost ingatlana használata kérdésében, mind az ellenérdekű felet abban a kérdésben, hogy köteles -e a méheket más helyen tartani, s ha el kell távolítani az ingatlanáról és nem teszi, van -e annak következménye Ha a jegyző nem tartotta megalapozottnak a birtokvédelmet kérő bejelentést, és erre lehet következtetni a tájékoztató leveléből, el kellett volna utasítania a kérelmet.  Azzal, hogy a jegyző nem hozott határozatot, megfosztotta  a panaszost a fellebbezési jogától, visszásságot okozva.

A hivatali mulasztásban megnyilvánuló visszásság megszűntetése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. § (1) bek alapján az alábbi ajánlást teszem:

1.) Felkérem Öcsöd Község jegyzőjét, hogy soron kívül hozzon határozatot a panaszos kérelmére,  valamint gondoskodjon hivatalában mind az anyagi-, mind az eljárásjogi szabályok, továbbá az ügyintézézi határidők  maradéktalan megtartásáról.

Kérem továbbá, hogy az ajánlásommal kapcsolatos álláspontjáról, illetőleg intézkedéseiről, az Obtv. 20. § (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül tájékoztatni szíveskedjen.

Budapest, 2000. február 21.

Dr. Polt Péter