OBH 3991/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Tárgy: Az állattartás szabályainak megsértése

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért nyújtott be kérelmet az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert Tótkomlós Város Önkormányzat jegyzője az utca túlsó oldalán, a lakóházával szemben álló ingatlan tulajdonosával szemben az állattartás szabályainak megszegése miatt nem járt el, és a családja nyugalmát súlyosan sértő személlyel szemben semmiféle intézkedést nem tett.
	A tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének veszélye miatt vizsgálatot indítottam, és az alábbiakat állapítottam meg.

A tényállás:
	Az önkormányzat 1995-ben 6 egyenlő nagyságú telekre megosztotta a panaszos lakóházával szemben elhelyezkedő telket. A megosztás során a telkeket a panaszos utcájára merőleges másik utcára nyílóan alakították ki. Ezáltal a kialakított legszélső telek a panaszos utcájában négy lakóépülettel áll szemben. A panaszos 1998-ban jelezte először a panaszát az önkormányzatnak, hogy az új telek tulajdonosa közvetlenül a lakásával szemben sertésólat építtetett, és ott a panaszos becslése szerint 30 sertést helyezett el. Az állatok, és az etetésükkel járó zajok, valamint a szagok a szemben lévő lakás lakóinak mind a nappali, mind pedig az éjszakai nyugalmát rendszeresen, és súlyosan megzavarta.
	Kifogásolta, hogy az építésügyi hatóság a sertésól építéséhez kiadott engedély előtt nem tájékoztatta őket az építési engedély iránti kérelemről. Az önkormányzat válaszát - mely szerint csak a közvetlen telekszomszédot illetik meg az általa igényelt jogok - nem fogadta el, mert álláspontja szerint akkor a jogszabályt kell módosítani, mivel a zaj-, és a szaghatás őket sérti leginkább. A panaszos kérte még azt is, hogy az önkormányzat kötelezze az állattartót, hogy a telkét kerítse be oly módon, hogy a lakásból ne az ólakat kelljen néznie. Vizsgálatot kért arra vonatkozóan, hogy az állattartás körülményei a közegészségügyi, környezetvédelmi, zajvédelmi, és esztétikai követelményeknek megfelelnek-e, és az előírásokat sértő körülményeket szüntessék meg. Kifogásolta még, hogy a szomszéd az ólban egy nagytestű kutyát is tart, amely rendszeres ugatásával a környékbeli kutyákat is felveri. Panaszának megoldását azonban abban látta, hogy az önkormányzat vizsgálja felül a telekmegosztáskor elkövetett hibás döntését, és ossza újra a telkeket a jelenlegi megosztásra merőlegesen.
	A panaszos többször járt az önkormányzatnál, és "kérte, hogy legalább beszéljenek a szomszéddal, és utasítsák némi visszafogottságra". Az önkormányzat azonban sem a telekmegosztást, sem az építési engedélyt nem vizsgálta felül. Az állattartás szabályaira vonatkozóan azonban helyszíni vizsgálatot végzett, és ezt követően építéshatósági eljárásban kötelezte az állattartót, hogy kerítésépítési, kertépítési, alomtrágya-tárolási, trágyafertőtlenítési kötelezettségének tegyen eleget. Az önkormányzat 1999-ben megalkotta a 10/1999.(III.30.) számú rendeletét a haszonállattartásról. A rendelet meghatározta a haszonállatok tartásának feltételeit, a védőtávolságokat, és a tartható állatok számát. A rendelet olyan új, korábban nem elvárt feltételeket szabott az állattartásra, amelyeknek a panaszos szomszédja által folytatott állattartás nem felelt meg.
	A panaszos ezt követően fordult a hivatalomhoz. Megkeresésemre az önkormányzat aljegyzője, és a szakterület felelősei ismételten szemlét tartottak, melynek során megállapították, hogy a kötelezésnek az érintett nagyrészt eleget tett, mert a kerítést megépítette, annak mentén gyümölcsfákat telepített. A vizsgálat idején állattartásból eredő zaj-, és szaghatást nem észleltek. Az önkormányzat felkérte a Békés Megyei Állategészségügyi és Élelmiszer-ellenőrző Állomást, valamint az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat  orosházi szervezetét, hogy szakhatóságként véleményezzék az állattartás szabályainak betartását.
	Mindkét szakhatóság megállapította, hogy az állattartás a vizsgált portán a magasabbrendű jogszabályokban meghatározott feltételeinek megfelelt, de az önkormányzat rendeletében foglaltaknak nem, mert a szomszéd az engedélyezettnél nagyobb számú sertést tart.
	A panaszos újabb bejelentésére az önkormányzat jegyzője másik eljáró hatóság kijelölését kérte, ezért az ügyben a megyei közigazgatási hivatal az orosházi önkormányzat jegyzőjét jelölte ki.
	A feljelentés kapcsán lefolytatott szabálysértési eljárásban az állattartót - az e tevékenységet szabályozó rendelet szabályainak megsértése miatt - 8000 Ft bírság megfizetésére kötelezték. 
	A mulasztással elkövetett "állapot-szabálysértések" esetén, a jogellenes állapot megfelelő határidőn belüli rendezése hiányában ismételten lefolytatható az eljárás, és magasabb összegű bírsággal kötelezhető az eljárás alá vont személy a cselekménye pótlására.

Alkalmazott jogszabályok:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. (Áe.)
61. § (1) Ha a közigazgatási szerv megállapítja, hogy a felettes szerv vagy a bíróság által még el nem bírált határozata jogszabályt sért, a határozatot módosítja vagy visszavonja. (2) A közigazgatási szerv az ügyfél jogorvoslati kérelme esetén a határozatot akkor is módosíthatja vagy visszavonhatja, ha a jogorvoslati kérelemben foglaltakkal egyetért, feltéve, hogy az ügyben nincs ellenérdekű fél. (3) A határozat módosítására, vagy visszavonására a közigazgatási szerv csak egy ízben, a határozat közlésétől számított egy éven belül jogosult. A szakhatóság a hozzájárulását (20. §) az ügyben eljáró közigazgatási szerv határozatának meghozataláig módosíthatja vagy vonhatja vissza. (4) A határozat módosítását vagy visszavonását jogszabály kizárhatja, vagy külön feltételhez kötheti. (5) A határozatot nem lehet módosítani vagy visszavonni, ha ez jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene. 
71. § (1) Ha a közigazgatási szerv határozata jogszabályt sért, a felettes közigazgatási szerv a határozatot megváltoztathatja vagy megsemmisítheti, és az ügyben eljárt közigazgatási szervet új eljárásra utasíthatja. Ez a jogkör illeti meg a felettes közigazgatási szervet akkor is, ha a szakhatóság - a felettes szerve útján - a határozatnak részére történő megküldésétől [45. § (4) bek.] számított tizenöt napon belül hozzájárulásának figyelmen kívül hagyását sérelmezi. (2) A határozat nem változtatható és nem semmisíthető meg, ha a) a határozatot a bíróság felülvizsgálta, b) a határozat megváltoztatása vagy megsemmisítése jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene, c) a határozat jogerőre emelkedésétől számítva egy év eltelt,
75. § (1) Az e fejezetben szabályozott eljárásokban a közigazgatási szerv határozatát a jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogra tekintet nélkül meg kell semmisíteni, ha a) az ügy nem közigazgatási szerv hatáskörébe tartozik, b) a közigazgatási szervnek az ügyben eljáró dolgozója a kötelességét a büntető törvénybe ütköző módon megszegte, és ez a közigazgatási szerv határozatát befolyásolta, feltéve, hogy a bűncselekmény elkövetését jogerős ítélet megállapította, vagy ilyen ítélet meghozatalát nem a bizonyítottság hiánya zárja ki. (2) A közigazgatási szerv határozata az (1) bekezdés szerint nem semmisíthető meg, ha a határozat jogerőre emelkedése óta három év eltelt.

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos 1998. június 22-én kereste meg először az önkormányzatot az utca szemközti oldalán lakó állattartó magatartása miatt intézkedést kérve. A szóban előadott, és jegyzőkönyvbe foglalt bejelentésére az önkormányzat jegyzője, mint az első fokú építésügyi hatóság haladéktalanul eljárást indított, és a "szomszédot" kerítés építésére kötelezte. Annak meghatározására azonban nincs jogosultsága a hatóságnak, hogy meghatározza a kerítés anyagát, illetve minőségét. A panaszolt személy vállalta a kerítés kiépítését, és annak eleget is tett, de a drótkerítés az állattartással járó látványt nem befolyásolta. A kerítés élőnövénnyel való befuttatását is önként vállalta a kötelezett, de annak tényleges belátást korlátozó szerepe csupán évekkel később valósulhat meg.
	A zaj-, és szaghatás csökkentése érdekében tett intézkedések csak ideiglenesen vezettek eredményre, mert a zárt rendszerű trágyatárolót a gazdálkodó még nem építette meg. 
	Az önkormányzat eljárását alapvetően korlátozta az a körülmény, hogy 1999 márciusáig nem volt rendelete az állattartásról, így nem is volt lehetősége a hatóságnak a magasabbrendű jogszabályokon kívül más előírások betartására szorítani senkit. A rendelet hatálybalépését követően pedig a gazdálkodók türelmi időt kaptak a feltételek megváltozásához való igazodásra.
	Az eltelt évek alatt a panaszos bizalma az eljáró hatóságban megrendült, és ezt ki is fejezte, ezért az önkormányzat jegyzője kérte a közigazgatási hivatalt másik eljáró hatóság kijelölésére.
	2000. augusztus 30-án az orosházi jegyző megbízásából lefolytatott szabálysértési eljárásban a gazdálkodót 8000 Ft. összegű bírsággal sújtották, mert a megengedett 5 sertésnél többet, nyolcat tartott az udvarán lévő ólakban.
	A panaszosnak az az igénye, hogy az önkormányzat a telekmegosztást vizsgálja felül, illetve a kiadott építési engedélyt semmisítse meg, nem teljesíthető. Az Áe. 61. § -a, a 71. §-a, valamint a 75. §-a egyértelműen kizárják annak lehetőségét, hogy a hatóság a jóhiszeműen szerzett jogokat egy éven túl a határozat módosításával korlátozza.
A telekmegosztás a beépítettség miatt már fizikailag sem lenne lehetséges. Ugyanakkor az sem lenne a jogbiztonság alkotmányos szempontjából megnyugtató megoldás, ha az építési engedélyek kiadásához valamennyi közeli ingatlan tulajdonosának biztosítani kellene az ügyféli jogokat, mert az az építkezők jogainak aránytalan korlátozását eredményezné.
	Az önkormányzatok csupán jogosultak a településen az állattartás szabályainak rendeletben történő meghatározására, de rendeletalkotási kötelezettség nincsen számukra előírva.
	Az önkormányzat 1999-ben alkotta meg az állattartás feltételeiről a rendeletét, és abban az egy ingatlanon, esetleg lakásban tartható állatok számának meghatározásakor az állategészségügyi, közegészségügyi szabályokon túlmenően a szomszédok által elfogadható szintű környezeti hatásokkal, zajjal, szaggal is számolva döntött.
	Az önkormányzat előtt folyó eljárás során az eljárás alá vont személy a hatósággal együttműködési készséget mutatott az állatok létszámának csökkentésére, de amennyiben annak mégsem tenne eleget, úgy a rendelet előírásainak betartásáig ismételten bírságolható.
	A panaszos kérelmének vizsgálata alapján megállapítom, hogy az önkormányzat jegyzőjének eljárása, valamint a telekmegosztás felülvizsgálatának megtagadása nem okozott alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot, ezért az eljárásomat megszüntettem.

Budapest, 2000. október 10.

Gönczöl Katalin