OBH 3945/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Gál Attila

A vizsgálat megindulása
Panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatalához írt beadványában sérelmezte a Nyíregyházi Rendőrkapitányságnak, mint I. fokú Szabálysértési hatóságnak és a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Rendőr-főkapitányságnak, mint II. fokú Szabálysértési Hatóságnak a közlekedési szabálysértési ügyében folytatott eljárását és  döntését. Panaszos ellen a szabálysértési eljárás a Hajdúböszörményben 1998. december 14-én bekövetkezett közlekedési balesete miatt indult meg. A megismételt szabálysértési eljárást, kijelölés alapján a Nyíregyházi Rendőrkapitányság mint első fokú szabálysértési hatóság, illetve a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Rendőr-főkapitányság, mint másodfokú szabálysértési hatóság folytatta le. Panaszost az I.fokú szabálysértési hatóság - 2000. április 28. napján kelt, 1522/2000.szabs. számú határozatával közlekedési szabálysértés miatt tizennégy napi elzárásra átváltoztatható  14.000.- Ft bírsággal sújtotta és eljárási költség címén 33.222.- Ft szakértői költség megfizetésére kötelezte. A panaszos fellebbezése folytán a II. fokú szabálysértési hatóság 1393/1/2000. számú, 2000. június 22-én kelt határozatával az I. fokú szabálysértési hatóság határozatát megváltoztatta: "a cselekmény jogszabályi helyének a kiszabott pénzbírság és az eljárási költség összegének változatlanul hagyása mellett - az elzárásra való átváltoztatástól eltekintett". A II. fokú szabálysértési határozat elleni további jogorvoslat lehetőségét pedig kizárta.
	A panaszos változatlanul sérelmezte, hogy  a közlekedési baleset miatt felelősségét megállapították és vele szemben szabálysértési bírságot szabtak ki, továbbá, hogy kötelezték a felmerült költségek megfizetésére.
A panaszban előadottak és a szabálysértési hatóságtól beszerzett iratok, a mellékletként becsatolt szabálysértési határozatok alapján felmerült annak gyanúja, hogy panaszos állampolgári jogai, a jogbiztonsághoz való jog sérült. Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 17. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el.

Az érintett alkotmányos jogok
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog.
•	Az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében meghatározott jogorvoslati jog.

Az Alkalmazott jogszabályok

Az elkövetéskor  hatályban levő, a szabálysértésekről szóló 1968. évi I. törvény (régi Sztv.)
•	116/B. § (1) Aki a közúti közlekedés szabályait megszegi és ezzel másnak vagy másoknak életét, testi épségét vagy egészségét gondatlanságból közvetlen veszélynek teszi ki vagy könnyű testi sértést okoz,
harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
•	A közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II.5.) KPM-BM együttes rendelet (Kresz.)
31. § (1) Az útkereszteződésben másik útra bekanyarodni szándékozó vezető a járművel
a) az útburkolati jelek által meghatározott forgalmi sávba,
b) útburkolati jelek hiányában
- jobbra bekanyarodás esetében az úttest jobb szélére,
- balra bekanyarodás esetében az úttest felezővonala mellé, illetőleg osztottpályás és egyirányú forgalmú úton az úttest bal szélére
köteles - az útkereszteződés előtt kellő távolságban - besorolni. A bekanyarodási szándékot irányjelzéssel [29. § (2) bek.] jelezni kell.
(5) Elsőbbséget kell adni, ha a 28. § (2) bekezdésében foglaltakból más nem következik
c) balra bekanyarodó járművel
- az úttesten szemből érkező és egyenesen továbbhaladó vagy jobbra bekanyarodó jármű,
- az úttest mellett levő, attól balra eső kerékpárúton érkező jármű
részére.
(8) Az útkereszteződésben kanyarodó főútvonal esetén
a) az (5) bekezdés a) pontjában meghatározott szabály a főútvonalon kanyarodó és az arról letérő járműre egyaránt vonatkozik,
b) a főútvonalról letérő járművel elsőbbséget kell adni a főútvonalon továbbhaladó jármű részére.
•	Az elbíráláskor hatályban levő, a  szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény (új Sztv.)
4. § A cselekményt az elkövetés idején hatályban lévő jogszabályok alapján kell elbírálni. Ha a szabálysértés elbírálásakor hatályban lévő új jogszabály szerint a cselekmény már nem minősül jogellenesnek, vagy enyhébben bírálandó el, akkor az új jogszabályt kell alkalmazni.
89. § (1) A kifogás alapján a szabálysértési hatóság a határozatát visszavonhatja, vagy - a kifogást tevő javára - módosíthatja.
(2) Amennyiben a szabálysértési hatóság a kifogással támadott határozatát nem módosítja, illetőleg nem vonja vissza, továbbá az eljárás alá vont személy javára módosított határozat ellen ismételten kifogást terjesztenek elő, az iratokat a szabálysértési hatóság az illetékes helyi bírósághoz teszi át.
91. § (1) Az ügyész e törvényben szabályozott eltérésekkel gyakorolja az ügyészségről szóló jogszabályokban meghatározott törvényességi felügyeleti jogait a szabálysértési hatóságok eljárása, határozata (intézkedése) felett.
(2) A szabálysértési ügyben benyújtott óvásnak a kifogásolt határozat (intézkedés) végrehajtására halasztó hatálya van.
165. § (1) Ez a törvény 2000. március 1-jén lép hatályba.
(2)  Ezt a törvényt a hatálybalépését követően elkövetett szabálysértésekre kell alkalmazni.
•	Az Alkotmánybíróság 29/2000. X.11.) AB határozat
1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 165. § (2) bekezdése alkotmányellenes, ezért e rendelkezést 2000. március 1. napjára visszamenő hatállyal megsemmisíti.

A vizsgálat megállapítása
	A panaszos által becsatolt szabálysértési határozatok alapján a következők állapíthatók meg:
A sérelmezett szabálysértési eljárást a régi Sztv. rendelkezései szerint, de már az új Sztv. hatálybalépését követően folytatták le, figyelemmel az új Sztv. 4- §-ának rendelkezésére. A Nyíregyházi Rendőrkapitányság 1522/2000. szabs. számú I. fokú határozatát 2000. április  28. napján, míg a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Rendőr-főkapitányság a II. fokú 1393/1/2000.szabs. számú határozatát, 2000. június 22-én hozta meg és emelte jogerőre, de még Alkotmánybíróság 29/2000. (X. 11.) AB számú határozatának meghozatala előtt.
Az Alkotmánybíróság határozatának meghozataláig az új Sztv. kizárta azt, hogy a hatályba lépése előtt elkövetett szabálysértés esetén az elkövető kifogását az illetékes helyi bíróság bírálja el. Ezért a II. fokú szabálysértési hatóság a panaszos fellebbezése folytán megváltoztatta ugyan  az I. fokú szabálysértési hatóság  határozatát de  határozatának jogerőssé nyilvánításával, kizárta a további jogorvoslat, a bírósági felülvizsgálat lehetőségét. Az Alkotmánybíróság azonban az új Sztv-nek azt a rendelkezését, amely az új Sztv. hatálybalépését megelőzően elkövetett szabálysértéseknél a bírósághoz való fordulás lehetőségét kizárta (Sztv. 165. § (2) bekezdés), alkotmányellenesnek nyilvánította és 2000. március 1. napjáig visszamenőleg megsemmisítette. Az Alkotmánybíróságnak ez a határozata panaszos számára is lehetővé tette volna, hogy a bíróságnál kifogással éljen a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Rendőr-főkapitányság mint II. fokú Szabálysértési Hatóság 1393/1/2000. szabs. számú, 2000. június 22. napján jogerőre emelt határozata ellen.  A szabálysértési határozatot jogerősítő és a panaszost a további jogorvoslattól, illetve a bírósági elbírálástól elzáró II. fokú szabálysértési határozat ekként alkotmányos visszásságot okozott, amely miatt a sérelmezett határozat ellen, az új Sztv. 91. §-ának rendelkezései szerint ügyészi óvásnak van helye. Ezért az e határozatra vonatkozó panaszt, jelentésem egyidejű megküldésével a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Főügyészséghez azzal teszem át,  hogy az Obtv. 21. § (1) bekezdés alapján ügyészi óvás benyújtását kezdeményezem a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Rendőr-főkapitányság 1393/1/2000. szabs. számú másodfokú szabálysértési határozata ellen.
	A vizsgálatot lezártam. Erről a panaszost, az Országos Rendőr-főkapitányságot, a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Rendőr-főkapitányságot, a Nyíregyházi Rendőrkapitányságot, a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Főügyészséget jelentésem megküldésével tájékoztatom.

lBudapest, 2001. március 13.

Gönczöl Katalin