OBH 3906/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Nagy Réka

A vizsgálat megindulása

Panaszos azért fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, mert sérelmesnek találta, hogy a XXI. kerületi Önkormányzat 1999. évre nem állapított meg számára lakásfenntartási támogatást.  Az önkormányzati rendelet módosításával a közös költséget kivették a lakásfenntartási kiadások köréből, és így az önkormányzat szempontjából méltányolható lakás fenntartási költsége nem éri el a nyugdíjának 35%-t, ami jogosítaná őt a lakásfenntartási támogatás megítélésére.  
Panaszos azt is sérelmezi, hogy önkormányzati lakás esetén a lakbért beszámítják a méltányolható lakásfenntartási kiadások összegébe, de saját lakás esetén a közös költséget nem lehet beszámítani, és így hátrányosabb helyzetbe kerül az, aki saját ingatlannal rendelkezik, mint aki önkormányzati bérlakásban lakik.
Az Alkotmányban biztosított szociális biztonsághoz való jog (Alk. 70/E §), valamint a diszkriminácó tilalma ( Alk. 70/A §) sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.
Az ügy megfelelő kivizsgálása érdekében megkerestem a XXI. kerületi önkormányzat jegyzőjét, valamint a Szociális Iroda vezetőjét, akik a szükséges információkat és iratokat a rendelkezésemre bocsátották.

Megállapított tényállás

Panaszos lakásfenntartás támogatás iránti kérelmét a XXI. kerületi önkormányzat polgármestere 1999. március 29-én kelt határozatával arra hivatkozással utasította el, hogy a panaszos - önkormányzati rendeletben meghatározott - méltányolható lakásfenntartási kiadásai nem érik el nyugdíjának 35%-t és ezért nem jogosult támogatásra.
Panaszos a Képviselő-testülethez fellebbezett a határozat megváltoztatása iránt.  Fellebbezésében a panaszos rossz egészségi állapotára valamint rendszeres havi kiadására hivatkozott.
1999. május 25-én a Képviselő-testület 330-10/1999. ( V.25.) Kt. sz határozatában a fellebbezést elutasította.
A Képviselő-testület szintén arra hivatkozással utasította el panaszos fellebbezését, hogy a panaszos igazolt lakásfenntartási kiadásai nem érik el az összjövedelmének 35% -t, - ami jelen esetben 10. 408 Ft - mert az csak 8790 Ft.

Alkalmazott jogszabályok

A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. tv.

70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A szociális igazgatásról szóló 1993. évi III. tv.

25. § (3) A települési önkormányzat szociális rászorultság esetén - a szociális alapellátás keretében - a jogosult számára időskorúak járadékát, munkanélküliek jövedelempótló támogatását, rendszeres szociális segélyt, lakásfenntartási támogatást, ápolási díjat, átmeneti segélyt állapít meg e törvényben, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint (a továbbiakban együtt: szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások).
38. § (1) A települési önkormányzat lakásfenntartási támogatást nyújthat annak a családnak vagy személynek, aki a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget meg nem haladó lakásban vagy nem lakás céljára szolgáló helyiségben lakik és lakás hasznosításából származó jövedelemmel nem rendelkezik.
(2) A lakásfenntartási támogatás megállapításának feltételeit, valamint a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget a települési önkormányzat rendeletében határozza meg.
(3) Különösen indokolt a lakásfenntartási támogatás akkor, ha
a) a lakásfenntartás indokolt havi költsége eléri vagy meghaladja a háztartás havi összjövedelmének 35%-át,
b) a lakás fűtési költségének havi összege eléri vagy meghaladja a háztartás havi összjövedelmének 20%-át
és a háztartásban az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének kétszeresét.
(4) Költségeken
a) a (3) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a lakbért vagy albérleti díjat, a lakáscélú pénzintézeti kölcsön törlesztőrészletét, a fűtés díját, illetve költségét, a csatornahasználati díjat, a szemétszállítás költségeit, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott mértékig a villanyáram, a víz- és gázfogyasztás költségeit, továbbá, ha az önkormányzat rendelete lehetővé teszi, a lakáskarbantartás költségeit,
b) a (3) bekezdés b) pontjának alkalmazásában a lakás fűtéséhez felhasznált hőenergia fűtési szezonban felmerülő - az önkormányzat rendeletében elismert - költségének, díjának 1/6-át
kell érteni.
39. § (1) Lakásfenntartási támogatás ugyanazon lakásra csak egy jogosultnak állapítható meg, függetlenül a lakásban élő személyek és háztartások számától.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában külön lakásnak kell tekinteni a társbérletet, az albérletet és a jogerős bírói határozattal megosztott lakás lakrészeit.
(3) A lakásfenntartási támogatás a 38. § (3) bekezdésének
a) a) pontjában foglalt esetben egy évre,
b) b) pontjában foglalt esetben egy fűtési szezonra
szól. A kérelmet évente meg kell újítani.
(4) A támogatás összege - figyelembe véve az egyéb pénzbeli ellátásokat is - hozzájárul a lakhatás feltételeinek a megőrzéséhez. A támogatás egy hónapra jutó összege nem lehet kevesebb 1000 Ft-nál.
47. § (1) A képviselő-testület döntése alapján egyes pénzbeli ellátások egészben vagy részben természetbeni szociális ellátás formájában is nyújthatók. Természetbeni szociális ellátásként nyújtható
a) a lakásfenntartási támogatás,
b) az átmeneti segély,
c) a temetési segély.

 Budapest - Csepel Önkormányzat 36/1997. ( XI.25.) Kt. rendelettel módosított 11/1997. (IV.22.)  49/1996. (XI.5.) Kt rendelete a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

43. § (1) Lakásfenntartási támogatásban ( továbbiakban : támogatásban) lehet részesíteni azt a családot vagy személyt, aki bármely komfortfokozatú és a 48. § (1) bekezdésben meghatározott mértéket meg nem haladó nagyságú lakásban, vagy nem lakás céljára szolgáló helyiségben lakik és lakás hasznosításból származó jövedelemmel nem rendelkezik.
(2) Támogatásban azt a családot, vagy személyt lehet részesíteni, amelynél a lakásfenntartás indokolt költségei elérik vagy meghaladják az egy háztartásban élő közeli hozzátartozók és a lakásigény mértékének meghatározásánál figyelembe vett más személyek összjövedelmének a 35-%-t és az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének kétszeresét.
44. § (1) Méltányosságból a legalacsonyabb mértékű támogatásban részesíthető az egyedülálló nyugdíjas személy, aki bármely nagyságú saját tulajdonú vagy főbérleti lakásában egyedül él és havi jövedelme nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének két és fél szeresét.
48. § (2) Jelen rendelet alkalmazásában a tényleges és elismert lakásfenntartási kiadások körébe az alábbiak tartoznak:
a) fizetendő lakbér-, és használati díj
b) gáz-, villany-, víz-, csatornadíj
c) melegvíz-, távfűtési díj,
d) tüzelőanyag költségek,
e) kéményseprés, szemétszállítás használati díj
f) az 1990. évi CIV zv. 65. §-a szerinti kölcsöntartozás törlesztő részlete,
g) szennyvíz elszállítási díj

Vizsgálat megállapításai

I) Azon panasz vizsgálata miszerint a panaszos nem kapott lakásfenntartási támogatást, mert lakásfenntartásának költsége nem éri el nyugdíjának 35 %-át

A vizsgálat célja ezen pontnál arra irányult, hogy okozott -e az Alkotmányban biztosított szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben sérelmet az önkormányzat akkor, amikor a panaszosnak nem nyújtott lakásfenntartási támogatást.

Az Alkotmánybíróság több határozatában is rámutatott már arra, hogy az Alkotmány 70/E § (2) bekezdéséből az állam kötelezettségei tekintetében csak az következik, hogy az állam a polgárok megélhetéséhez szükséges ellátáshoz való jogának érvényesítése érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményrendszert köteles létrehozni, fenntartani, működtetni.  Az Alkotmány azonban a rendszer működésére vonatkozó elveket és szabályokat nem határozza meg. ( 26/1993. (IV.29.), 43/1995. (VI.30.), 16/1998. ( V.8) AB határozatok.)  Az Alkotmánybíróság az Alkotmány 70/E paragrafusának értelmezése során rámutatott arra is, hogy a szociális biztonság nem jelent sem biztosított jövedelmet, sem pedig azt, hogy az állampolgárok egyszer elért életszínvonala a gazdasági viszonyok kedvezőtlen alakulása következtében ne csökkenhetne. ( 32/1991. (VI.6) 772/B/1990. AB határozat stb.)  A 43/1995. (VI. 30.) AB határozat a következőket fejtette ki: " (...) a szociális biztonságot a jelenlegi rendszerben nem a felhalmozott javak értékálló tőkésítése, hanem a mindenkori termelő népesség tehervállalása biztosítja és fogja biztosítani a jövőben is."
A fentiekben kifejtettekre tekintettel az Alkotmányból az államnak csak azon kötelezettsége állapítható meg, hogy a szociális ellátó rendszert kiépítse, valamint működtetesse. A szociális ellátásokról az önkormányzatnak kell gondoskodnia, a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV tv. rendelkezései alapján. Az alapellátások körében az önkormányzat által nyújtható támogatások összege azonban mindig az önkormányzat anyagi helyzetétől függ.
A panaszos által megjelölt esetben az önkormányzat az 1993. évi III. tv-t figyelembe véve alakította ki a szociális ellátásait, mert a lakásfenntartási támogatás kialakítása során figyelembe vette a tv. azon rendelkezését, miszerint méltányolható a lakásfenntartási támogatás iránti igény akkor, amikor a lakásfenntartási költsége az egy háztartásban élők által elérhető összjövedelem 35%-át eléri.

Az országgyűlési biztosokhoz olyan sérelem miatt lehet fordulni, amely alkotmányos joggal összefügg.  Alkotmányos jognak a következő jogosultságok tekinthetők: az Alkotmányban felsorolt jogosultságok, azoknak az Alkotmánybíróság, illetve az országgyűlési biztosok által kifejtett részjogosítványai, valamint a törvényekben és az alacsonyabb szintű jogszabályban biztosított jogosultságok.

A vizsgált panasz beadványban megállapítható, hogy az önkormányzat a szociális tv-ben valamint saját önkormányzati rendeletében foglaltak figyelembe vételével döntött úgy, hogy nem adott a panaszosnak lakásfenntartási támogatást és nem hagyott figyelmen kívül semmilyen olyan jogszabályi rendelkezést, mely alapján a panaszos jogosult lett volna lakásfenntartási támogatásra.
Miután az Alkotmányban biztosított szociális biztonsághoz való jogból nem vezethető le az, hogy az állampolgároknak a lakásfenntartási támogatásra alanyi joguk lenne - így a panaszos által felvetett sérelem és az alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelem között nincs tartalmi összefüggés - ezért nem állapítható meg alkotmányos jogokkal összefüggő sérelem.

II.) Azon panasz vizsgálata miszerint a lakbér a lakásfenntartási költségek szempontjából költségnek számít, míg a közös költség nem

A vizsgálat első sorban annak megállapítására irányult, hogy van-e az országgyűlési biztosnak hatásköre az önkormányzati rendelet rendelkezéseinek vizsgálatára.  

A vizsgálat során megállapítottam, hogy az országgyűlési biztosnak nincs lehetősége a jogi norma tartalmát közvetlenül vizsgálni, mert az országgyűlési biztos csak a jogalkalmazást vizsgálhatja, a jogalkotást közvetlenül nem.  Absztrakt normakontrollra csak az Alkotmánybíróságnak van hatásköre.  Ezért a panasz ezen részének további vizsgálatát hatáskör hiányában elutasítom.

Budapest, 2000. március 7.

Gönczöl Katalin